Tuore video ameriikan keskiluokan kutistumisesta. Keskiarvoja laskiessa menee “ihan hyvin”, mutta kun pureudutaan syvemmälle kansan kerroksiin niin ei menekkään niin hyvin. Rikkaat rikastuu ja enemmistö köyhtyy. Kansantalouden kasvu kuitenkin vaatisi laajaa kuluttajakysyntää, joka on pitkällä aikavälillä täysin mahdotonta jos keskiluokasta valutaan köyhyyteen ja varaallisuus kasaantuu rikkaiden pankkitileille.
Osakesäästötilen muutos 100.000 euroon aiheuttanee jonkinmoisen ostoryntäyksen tammikuussa. Käteistä on nyt säilötty. Mielenkiintoista nähdä kohdistuuko tulevat ostot osinko- vai kasvuosakkeisiin. Ehkäpä ns. jouluralli siirtyykin tammiralliksi?
Mutta minkä kokoinen koko pörssiin nähden? Osakesäästötilin haltijoita n 300 000. Näistä alle 4 % omistus max-rajaan eli 50 000 €. Keskimäärin suomalaisilla OST-tilillä n 5 tonnia €.
Kuvitellaan, että vaikka heistä kaikista pyöreästi 3 % ja rapiat eli noin 10 000 henkeä lähtisi lisäostoksille. Ja lataisi osakeostoskassinsa täyteen uuteen 100 000 € max-rajaan asti. Niin syntyisi noin 500 milj. € osakeshoppaus.
Toki päivien välillä vaihtelua, mutta tämä vastaa yhden päivän normivaihtoa Hgin pörssissä. Eli henkilötasolla ostoryntäys saattaa syntyä hyvinkin, mutta yhteenlaskien isossa kuvassa ei suurta imua markkinoille synny?
En usko, että prosentuaalisesti noin suuri osuus tankkaisi heti täyteen. Jos nykyään alle 4% on tällä hetkellä täynnä, niin siitä alle neljästä prosentista alle 4% lataa sen vuoden kuluessa täyteen.
Korko-odotukset ovat laskeneet äkisti viime aikoina. Onko edessä taas paluu nollakorkoihin, kuten ennen pandemiaa? Tämä ei ole mahdoton ajatus: jo ennen pandemiaa maailmantalouden korkotasoa painoi trendinomaisesti a) ihmisten eliniänodotteen kasvu mikä lisää eläkesäästämistä ja b) heikko tuottavuuden kasvu. Täten pääomasta on tarjontaa enemmän, kuin kysyntää. Tämä painaa talouksien neutraalia korkotasoa.
Osakkeille tämä luonnollisesti tarkoittaa kellumista, kun korot eivät tarjoa vaihtoehtoa.
Tarkemmin Vartissa:
Mielenkiintoinen Englannin keskuspankin tutkimus hahmottelee neutraalia reaalikorkoa. Arviolta maailmantaloudelle neutraali reaalikorko olisi nyt -1 %. Vrt. Yhdysvaltain reaalikorko on tällä hetkellä 2 %…
Usein voi kuulla väitteen, että bullerot myyvät pohjilla. Näin ei kuitenkaan ole tuoreen tutkimuksen (eikä Nordnetin tiedotteiden valossa mitä yksityissijoittajien liikkeisiin tulee) mukaan. Kevään 2020 paniikissa eniten myivät ammattilaisten hoitamat rahastot, jotka olivat sijoittaneet muihin rahastoihin. Sen sijaan rahastot, joissa kotitaloudet olivat suurin omistajaryhmä, näkivät vähemmän myyntipainetta.
Karhujen lempiargumentteja romahtavan talouden puolesta on viime aikoina ollut räjähdysmäisen näköisesti kasvava luottokorttivelka. Mutta, kuten moni muukin taloustilasto, tätäkin on inflaatio paisuttanut. Jos katsotaan reaalista luottokorttivelan kasvua (punainen viiva) Yhdysvalloissa, se on edelleen alle finanssikriisin tason!
Tämä Makrovilkaisu on kyl Inderesin lähiaikojen parhaista keksinnöistä.
Alueelliset erot talouskasvussa alkaneet entisestään korostua: Euroopassa heikompaa, Yhdysvalloissa talous porskuttaa edelleen. Työllisyys vetää edelleen kummallakin talousalueella, ja euroalueen työttömyysaste historiallisen alhaalla.
Tämä tuotiin Blommallakin esiin. Todennäköisesti Powell haukkailee huomenna. Toinen asia sitten, välittääkö markkina enää. Itse veikkaan että ei; Jenkeissä on jo päätetty, että korot laskevat ihan kunnolla ensi vuonna, vaikka samaan aikaan yhtiöt tekevätkin kovaa tuloskasvua.
Käänteet ja kuviot ovat viime vuosina olleet sellaisia, että mitään ei pidä sulkea pois. Ei edes nollakorkoja, vaikka ne ihan juuri nyt eivät todennäköisiltä näyttäisikään. Noista kahden nollakoron edellytyksestä (eliniänodote, heikko tuottavuuden kasvu) saattaisi jälkimmäinen kuitenkin yllättää?
Esim. McKinsey odottaa, että AI nostaisi työn tuottavuutta vuosittain 2040 asti 0,1-0,6 % ja että tekoäly plus muu automaatio yleistä tuottavuutta vuosittain 0,2-3,3 % (suuret heitot kasvutasojen välillä johtuvat eritoten siitä, saadaanko työntekijöille tarpeeksi koulutusta yms. esim. uuden teknologian max-hyödyntämiseksi). Olisimme siis uuden tuottavuusloikan kynnyksillä?
@Antti_Jarvenpaa ja @Marianne_Palmu nostivat 5.12.2023 tekoälyn vaikutuksia esiin tuoneessa videossaan tapetille mm. että 80 % työntekijöistä ainakin viidesosa työstä “altistuu” tekoälylle ja että akateeminen tutkimus viittaisi selviin tuottavuushyötyihin.
Videolla mainittiin myös EVA:n Suomea koskeva tekoälyraportti. Sehän oli vaikutusarvioissaan suht koht maltillinen. Sattumoisin samanaikaisesti FT kirjoitti vastaavanlaisesta Britanniaa koskevasta raportista, jossa taas povattiin selvästi suurempia talous- ja työmarkkinamyllerryksiä. Ruotsissa pohdittiin aihetta DI:n asiantuntijaraadissa ja päädyttiin enemminkin merkittäviin kuin vähäpätöisiin (tuottavuus-) hyötyihin.
Käykö tekoälyn kanssa kuten internetillä? Ensin kova kohina, toiseksi lässähdys (ml. pörssissä?), mutta sitten pitemmällä aikavälillä muutosten suuruus yllättää? Joka tapauksessa tuottavuuskasvun vääjäämätön heikentyminen ja päätyminen täten nollakorkoihin eivät olekaan uuden teknologian valossa “kirkossa kuulutettuja”.
Jonku videon katsoin tekoälyn energiankäytöstä, ko. videon esiintyjä oli aika skeptinen sen suhteen että saadaanko maailmassa tuotettua riittävästi energiaa sen laajamittaiseen käyttöön.
Oman salkun perusteella tälle viikolle oli ennättänyt kasautua liiallista optimismia, jota nyt sitten kurmootetaan saunan takana. Toivottavasti tämä tarkoittaa sitä, että EKP ei enää torstaina kykene samaan.
Eli tuntuu markkinat välittäneen, toisaalta pidemmällä aikavälillä tämä saattaa pienentää optimistisuuskuplan syntymistä ja sen riskejä Q1:llä?
Ja jos numeroa tarkastelee shelterin kanssa, niin se ei kerro mitään viimeisen 12 kuukauden inflaatiosta. CPI ex-shelter on 1,4 % y/y. Selvästi alle Fedin tavoitteen. Nyt kuudetta kuukautta putkeen alle 2 %.
Helsingin pörssin tilanteesta: oletteko pohtineet sitä, että taloustilanteen lisäksi pitkä raja arvaamattoman itänaapurimme kanssa nostaisi tällä hetkellä Suomen maariskiä sijoittajien mielissä?
Ajatushautomoiden ja muiden asiantuntijoiden ulostulot venäjäriskistä kaiken järjen mukaan kohdistuvat eniten juuri meihin rajavaltioihin. Jos he ovat jonkin verran huolissaan, miksei sijoittajatkin?
Ja varmasti moni on tätä pohtinutkin, mutta kovin paljoa en ole törmännyt keskusteluun asiasta.