USA:n talouskasvu on tärkeä tuki maailmalle (yllätys) tämä Reutersin jutun mukaan. Probleemia on, kuten korkea inflaatio ja tiukka rahapolitiikka.
Maan vahvuus heijastuu positiivisena maailmalle, mutta pohdintaa on aiheuttanut se, onko vahva talouskasvu ja laskeva inflaatio samanaikaisesti kestävä yhdistelmä ja onko taustalla vain liian suuret budjettivajeet ja kova kysyntä, jotka aiheuttanevat inflaatiopaineita. Tosin mahtaakohan Kiinan ylituotannot johtaa maailmalla maltillisempaan inflaatioon ja USA:n talouden jäähtymiseen.
Tai mietitään maailman 2. suurinta talousaluetta Kiinaa. Markkinalla perusoletus on, että Kiina ei kriisiydy koska kommunistisen puolueen rautakoura lakaisee ongelmat maton alle (velalla). Mitä jos tämä volatiliteetin painaminen alas ei toimi ikuisesti? Lopulta se lasku tulee muodossa tai toisessa pöytään.
Lisää päivän Vartissa.
Noh, kriisejähän on mahdoton ennustaa tarkasti. Tai jos osaa ennakoida kriisin, on mahdoton ennakoida miten siihen vastataan. Mutta tässä pohdinnan tueksi hieman lukuja Kiinan roolista maailmantaloudessa:
Tervehdys! Pitkän aikavälin talouskasvutekijöistä mielenkiintoinen huomio. Tarkastelin tänään makrokommentissa USA:n kongressin budjettitoimiston pitkän aikavälin (30 v) päivitettyjä ennusteita, ja niissä liittovaltion alijäämäarvioita korjattiin hieman alaspäin kohentuneiden talouskasvuennusteiden vuoksi. Tässä hyvin ennusteita kuvaava käppyrä: maahanmuutosta odotetaan selvää piristysruisketta työn tarjontaan lähivuosina.
Jukan kommentti “Tammikuussa hinnoiteltiin vielä seitsemää koronlaskua.” pistää miettimään, onko data todellakin muuttunut NIIN paljon? Mielestäni pörssien suuntaan on vaikuttanut korko-odotusten extrapolointi, joka ehkä meni markkinoilla vähän yli koronlasku-odotuksissa, ja nyt on menty toiseen suuntaan extrapoloimaan vielä rankemmalla kädellä. Ei se talous edes USAssa noin nopeasti heittele eri suuntiin.
Saataisiko myös makro-tason kommentteja Suomen hallituksen uusista suuntauksista? Kiinnostaisi itseä noiden vaikutus, ALV-nostot, eläkkeiden verot, “korkea”-tuloisten lisäverotus. Jne.
Onko näillä se oikea vaikutus mitä hallitus lupailee? Aiemmat hallitukset ovat lupailleet näitä “100k lisää työpaikkaa tulee tapahtumaan niin sillä meidän matematiikka täsmää” tason juttuja…
En ole veroasiantuntija, mutta Talouden jäljillä -sarjan verotusjaksoa Antin kanssa tehdessämme tuli käytyä läpi VM:n Verokartoitus 2023 -julkaisua. Siinä alv-nostojen osalta viitattiin VATTin aikaisempaan tutkimukseen seuraavasti:
“VATTin arvion mukaan (alv)verokantojen (1 %-yksikön) korottaminen alentaisi bruttokansantuotetta 0,4 prosenttia, tavaroiden ja palveluiden kokonaiskysyntää 0,7 prosenttia, investointeja 0,4 prosenttia, vientiä 0,3 prosenttia ja tuontia 0,5 prosenttia perusurasta. Työllisyyden arvioitiin laskevan 0,6 prosenttia perusurasta verokantojen korottamisen jälkeisinä vuosina, mutta palautuvan vähitellen perusuran tasoon. Korotuksen arvioitiin laskevan työllisten määrää erityisesti kaupan, majoituksen ja rakentamisen piirissä.”
Lisäksi alv-korotukset vaikuttavat sosiaaliturvamenoihin ja VM:n mukaan “karkeasti arvioiden voidaan sanoa, että sosiaaliturvamenojen kasvu on nettona noin 20–30 prosenttia arvonlisäverotuoton lisäyksestä”.
Toki laskuissa oli korotus kaikkiin alv-kantoihin, mitä nyt ei tapahtuisi. Mutta kyllä tuosta selvästi näkyy, että kokonaistaloudelliset vaikutukset ovat tämän osalta etenkin kokonaiskysyntään negatiivisia. Tuolta verokartoituksesta löytyy laskelmia kunkin verolajin osalta erikseen.
@LS2 ja @Verneri_Pulkkinen esittivät tämän ketjun ykkösosassa erittäin mielenkiintoisia ajatuksia liittyen Buffett-indikaattoriin. Esille nostettiin erityisesti tekijöitä jotka ovat vaikuttaneet indikaattorin osoittajan nousuun - arvostus sekä pääoman kasvu.
Jos keskitytään koronadipin jälkeiseen aikaan, jenkkien tulokset, osakkeiden hinnat ja bkt ovat kaikki kasvaneet. P/E ei ole sitten 2020 lopun kasvanut älyttömästi. Shillerin P/E on kasvanut tasaisesti. Itselläni on vaikutelma että Buffett-indikaattorin osoittaja kasvaisi siis sekä arvostuksen että pääoman kasvun vuoksi. Toisaalta, Buffett-indikaattori on kasvanut tasaisesti 2009 alkaen. Tämä puoltaisi erityisesti pääoman kasvun ajatusta.
Pohdin myös, olisiko jakajan (BKT) samanaikainen lasku myös mahdollinen selittäjä Buffett-indikaattorin nousuun? Onko esim. isojen jenkkifirmojen tulosten osuus ulkomailta kasvanut tasaisesti? Tällöinhän tulokset kasvaisivat nopeammin kuin BKT.
Näihin pohdintoihin liittyen, olisiko jollain vinkata hyvää lähdettä tällaisten asioiden kaivamiseen (tulos, bkt, bkt:n eri osa-alueet yms.)? FRED on ainakin yksi vaihtoehto.
jenkeistä fredin lisäksi yardeni research saattaa julkaista jotain osakemarkkinoita kuvaavia kuvaavia
bkt:n osa-alueiden hahmottamiseen kannattaa tutustua siihen miten se lasketaan. Bkt:n voi laskea kolmella eri tavalla, jotka käyttävät keskenään eri tilastoja Gross domestic product - Wikipedia
SP500 myynnistä noin 40 % tulee maailmalta. Täten SP500 (tai oikeastaan koko USAn osakemarkkinan vertaaminen eli Wilshire5000 vai mikälie indeksi se onkaan) vertaaminen BKT:hen ontuu hieman.
Toki korkea pörssin suhde BKT:hen ja se seikka, että 60 % myynnistä tulee kuitenkin jenkeistä pistää miettimään.
Katson itse sellaista hehtaaripyssyä kuin globaalit pörssit vs. globaali BKT. Tuo suhdeluku on yli 100 %, ja voisinkin nostaa seuraavassa Vartissa tätä mittaria uudelleen.
BTK:hen vertaillessa kannattaa muistaa, että
-Pörssiyhtiöiden kyky ekstraktoida voittoja taloudesta itselleen (omistajilleen) on parantunut
-Pörssissä on eliittifirmat, mutta ei kaikkia firmoja. Mutta esim. listautumiset kasvattaa tuota suhdelukua.
-Tuo mittari ei ota kantaa tuottovaateeseen, korkoihin, tuloskasvuun yms.
Muutama nosto aamun Vartista. Aiheina Euroopan ja Hesulin Q1’24 tuloskausi sekä muutama lisäsananen korkojen ja osakkeiden suhteesta.
Maailman Amerikka-keskeisyys näkyy Blummallakin. Vastaavaa kvartaalikohtaista dataa on vaikea löytää muista pörsseistä, kuin jenkkipörsseistä. Onneksi pari blumman nohevaa analyytikkoa tekivät tuloskautsauksen Eurooppaan mistä sain tuon vasemman kuvaajan irti.
Keskimäärin tulosten odotetaan laskevan Q1 -11 %. Mutta, koko vuodelta odotetaan kasvua. Odotukset pakkautuvat siis loppuvuoteen.
Olen pitkään huudellut halvoista euro-osakkeista. Nyt kun pörssit huitelevat ATH:ssa tai lähellä sitä, voisi arvostusta kuvailla peukalosäännöin neutraaliksi. Pankkisektori näyttää halvalta, muutoin arvostus tuntuu oikealta kun miettii euro-osakkeiden vaimeampia kasvunäkymiä ja SP500:sta heikompaa kannattavuutta.
Huomatkaa kuitenkin, että eurooppalaisuus itsessään ei tee yhtiöistä mitenkään halvempia. Euroopan teknologiaindeksi (jossa ASML valtavalla painolla ja myös kotimainen Qt hengailee siellä) treidaa tismalleen samalla P/E-luvulla, kuin Nasdaq100! Myös Euroopan teknot saavat ansaittua rakkautta.
Hirveä pumppuhaulikkokuvaaja korkojen ja osakkeiden hinnoittelukertoimen eli P/E-luvun suhteesta. Heikko nyrkkisääntö on, että kun korot nousevat hinnoittelukertoimet laskevat.
Pitkästä aikaa Amerikoissa osakkeiden tulostuotto jää alle riskittömän koron tuoton. Tämä on kuitenkin melko pönttö tapa katsoa osakkeita, kuten argumentoin videolla (nyt en ehdi kirjoittaa enempää ).
Pohdin sitä että josko tuo 40 % on ollut aiemmin merkittävästi pienempi ja noussut tasaisesti. Eli jos se olisi 90-luvulta noussut tasaisesti vaikkapa 20 prosentista 40 prosenttiin, tällöinhän sen pitäisi kaiketi näkyä myös BKT:ssa? Eli hypoteesi olisi tällöin että tuloskasvun valuminen ulkomaille selittäisi Buffett-indikaattorin nousun.
Näitä mielenkiintoisia pointteja täytyy pohtia. Välittömästi tulee kuitenkin mieleen että jos pörssiyhtiöiden tuloksentekokyky nousee, sen vaikutus BKT:n kasvuun näkyisi samassa suhteessa kuin aiemmin. Ellei sitten yhtiöt muuta jotain oleellista toiminnassaan ja esim. makuuta kaikkia voittojaan.
Aivan, mutta näinhän on aina ollut. Onko jotain muuttunut suhteessa BKT:hen, jotta kasvanut Buffett-indikaattori selittyisi tällä.
Miten listautumiset muuttavat tuota lukua? S&P500 ja Wilshire5000 sisältävät kuitenkin aina saman määrän firmoja. Toki sisältö muuttuu.
Tästä olisi erittäin mielenkiintoista kuulla! Tekijöitä osoittajan (market cap) ja nimittäjän (BKT) muutoksiin.
Aikasarjoissa vertaaminen on hieman mielekkäämpää jos tuo koti-/ulkomaa suhde pysyy joksenkin vakiona. (toki korjatunkin version voisi tehdä) Onko sinulla mitään käsitystä miten tuo suhde on muuttunut vuosien varrella? Näin äkkinäisesti voisi kuvitella, etei se muutu kovinkaan vauhdilla johtuen mm. siitä, että USA:n talouden koko on niin valtava ja talouskasvu ollut varsin vahvaa.
No joo. Samalla tasolla kuin 14 vuotta sitten. Siksakkia siinä välissä.
Mielenkiintoista kuinka suhde on kasvanut finanssikriisiin mennessä ja pyörinyt sen jälkeen keskimäärin n. 10 % tasolla. Ennen 2000-lukua pyörittiin vuosikymmeniä 5-7 % tasolla. Mistä muutos?