Aivan samaa ihmettelin ja minkälainen vaikutus neuvonantaja kumppanilla tässä. Onko siellä dollarin kuvat ja bonukset silmissä ohjattu IPOa eteenpäin ja unohtunut yrityksen etu. Toivossa eletty, että kauppa käy ja pystytään nukuttamaan vielä vuosi.
En ole asiantuntija, mutta tässä yleisessä IPO ikkuna kiinni rummutuksessa on listautumisen järjestäjillä aika helppo puhua lykkäämisen puolesta ja siinä on helppo ajaa yrityksen ja sen omistajien etujen ohi. Vaikka omistajan etu on saada mahdollisimman hyvä tuotto sijoitukselleen ei listautumisen lykkääminen paremman hinnan toivossa välttämättä aja tätä etua. Mannan tapauksessa olisi rahan kerääminen velkoihin ja kasvuun listautumisen kautta ollut varmasti järkevää, vaikka saneeraus osan veloista kuittasi.
Ahneus ajaa huonoihin ratkaisuihin ja lopputulokseen
Kirjoittelinkin tästä aikaisemmin sähkösopimus ketjuun, että itse otin täältä Pörssisähköt. Mielenkiintoisen kuuloinen homma tekeillä ja perustajahan on aikaisemmin vienyt Digital Workforcen pörssiin, joten siltä osin löytyy kokemustakin.
Solar Foodsin johto väläyttää listautumista pörssiin.
Solar Foods on suomalainen yritys, joka pilotoi teknologiaa, jolla hiilidioksidista tuotetaan sähkön energian avulla mikrobimassaa, jota voidaan hyödyntää ravintoproteiinina. Yhtiö on perustettu vuonna 2017.
Luin SolarFoodsin paperit aika tarkkaan juuri olleesta osakeannista… pörssiin meneminen on strateginen tavoite skaalautuvuuden rahoittamisessa. Olikos se 12-24 kk aikajänne tällä ajatuksella. Jotain sellasta se oli. Ei siis mikääm “heitto”.
Nyt olis kyllä hienoa, jos saatais se ensimmäinen IPO pitkästä aikaa. Laadukas järkevästi hinnoiteltu keissi, joka menisi heittämällä läpi. Se ensimmäinen yhtiö tulee saamaan suhteettoman paljon huomiota ja medianäkyvyyttä tässä tilanteessa sekä sankarin viitan rohkeudestaan. Siinä vaiheessa kun IPOja tulee taas liukuhihnalta, erottuminen on vaikeampaa.
Miltä se “pipeline” näyttää @Mikael_Rautanen tällä hetkellä kun jonkinlainen käsitys siellä varmaan on? Kuinka paljon firmoja on suunnittelemassa aktiivisesti IPO:a?
Tuosta toisiksi viimeisestä viestistä tulikin mieleen Mikaelille kysymys, että onko se ”ipo-ikkuna” kiinni niinkuin monet puhuu, jos Sprigvestin annissa teolliselle pre-revenue keissille täyttyy 8meur anti muutamassa päivässä 170Me pre-moneylla?
Toimitusjohtaja Juha Murtopuron kommentti: ”Kasvamme kannattavasti ja voi hyvin olla, että meistä tulee First North -yhtiö vuonna 2025. Listautuminen ei ole hirveän kaukana”
Lyhyellä tähtäimellä huonolta ja pidemmällä hyvältä… Kuulemma ennen juhannusta ei ole ”yhtään päivämäärää lukittuna”. Toki vielä ihan mahdollista, että ennen kesää jokunen nähdään. Mutta juuri nyt aktiivisesti työstössä olevia projekteja ei tunnu näkyvän tai kuuluvan, kaikki mitä tiedän on laitettu enemmän tai vähemmän jäihin. Samaan aikaan yritysten puolella yleinen kiinnostus listautumista kohtaan on todella korkeaa useamman neuvonantajalähteen ja oman tuntumani perusteella. Syksyn pörssivalmennustilaisuudessa kommentoitiin että pipeline olisi pidempi kuin koskaan historiassa - mitä sitten tarkoittaakaan. Tarvittaisiin joku rohkea avaamaan ikkunat!
Olin tämän suhteen itse väärässä, kun aikanaan ajattelin ettei tämä olisi niin on/off -hommaa enää. Kuvittelin itse aiemmin, että huonossakin markkinassa olisi jotain ipoja, mutta ne vain olisi houkuttelevammin arvotettuja, laadukkaampia ja toki määrällisesti vähemmän. Mutta ei se ikkuna siinä mielessä kiinni ole etteikö järkifirma järkihinnalla pääsisi listalle.
Hiukan kritiikkiä viime vuosien listautumisbuumista Hannu Angervuolta (Talouselämä 7.12.2021)
Aika kovaa kritiikkiä etukäteen listautujien pörssitaipaleen alussa. En ole tsekannut läpi näiden tuoreiden listautujien kehitystä listautumisen jälkeen - kunhan aikaa menee niin tätä voisi taas tutkia ihan akateemisesti.
Tässä ketjussa on keskusteltu yhtiöiden motiiveista listautumisiin, niin niitä on varmasti yhtä monta erilaista kuin on yhtiöitäkin. Mutta tuskin kukaan haluaa luopua omistuksistaan liian halvalla ja/tai kerätä rahaa epäedullisin ehdoin pörssistä. Jos akuuttia rahantarvetta ei ole niin voi olla ihan järkevää odottaa parempia aikoja. Jotkut ovat ilmeisesti valmiita odottelemaan hyvin pitkäänkin (esim. Fazer).
Naava alkaa olla mielestäni enemmänkin potentiaalinen konkurssin tekijä. Mitä enemmän liikevaihtoa saadaan kasvamaan, sitä enemmän tappiota tehdään. Rahoittajia alkaa varmasti olla aika vaikea löytää hallituksen pöydän ulkopuolelta ja tulorahoitus ei riitä alkuunkaan pitämään yritystä pinnalla. Oma veikkaus on, että vuonna 2024 nähdään Naavan osalta konkurssi. Jäähän tuosta sijoituksesta käteen puolen litran juomapullo, pari linkedin -kontaktia ja ehkä himpun verran “älä tee näin” -tietoa, joten ei se haittaa.
Täällä ei mielestäni aikaisemmin ole nostettu esiin Mantsista (Mantsinen Group). Suomalainen perheomisteinen materiaanlinkäsittely-yhtiö. Suurimmalle osalle jengistä tuskin tuttu, mutta jokaiselle joskus rahtisatamassa enemmän aikaa viettäneelle tuttu nimi. Nämä ovat niitä suuren kaivinkoneen näköisiä jäykkäpuomisia nostureita, jotka laiturilla mätkivät tavaraa ruumaan/ruumasta. Erittäin nopeita irtorahdissa ja kappaletavarassa vs. perinteiset kurkinosturit tai muut vaijerin varassa rahtia liikuttavat mobiilinosturit. Olen sivusta päässyt seuraaman, miten nämä ovat yleistyneet Suomen satamissa ja miten niin johtajat kuin ahtaajatkin näistä pitävät. Tätä nykyä ei enää tilata näitä perinteisiä massiivisia kiinteitä kurkinostureita, vaan mobiileita ketteriä, pienempiä laitteita (mantsiselta löytyy kyllä myös järeämpää kalustoa).
Mantsiselle on viime aikoina palkattu paljon kansainvälisen kasvun nopeuttamisen mahdollistavaa väkeä. He ovat myös saaneet läpi suuria kansainvälisiä diilejä (mm. Suzanolle brasiliaan toimitettiin 70 kpl nostureita).
Pörssilistautuminen alkaisi käydä järkeen parin vuoden aikajänteellä, mikäli perheyhtiö sitä haluaisi.
Onko muilla näkemystä asiaan? Todella toivoisin tätä yhtiötä pölhölän pörssiin.
Ei pörssiin, Suomessa on liian vähän tällaisia hyviä ”mid-size” perheyrityksiä. Perheen omistuksessa toiminta säilyy ja kehittyy vakaasti. Pörssiin päätyminen johtaa lopulta lyhytnäköisiin liiketoimintapäätöksiin ja yritysjärjestelyihin. Kaikkea hyvää ei kannata pilata pölhölän pörssissä.
Hyvän ja merkittävän yhtiön määritelmä on siis, että se tulee kilpailijan ostamaksi? Myyjän täytyy olla myös halukas myymään. Cargotecin portfolioon Mantsinen kyllä sopisi, ei siinä, mutta Kesla on aika huojuva heitto, yhtiön ollessa noin 1/4-1/8 Mantsisen koosta.
No ei nyt ihan tietysti pelkästään noin toki, että vain hyviä yhtiöitä ostetaan tai vain hyviä yhtiöitä tulee pörssiin. Sen kyllä myönnän että en ottanut selvää Mantsisen ja Keslan keskinäisestä kokoerosta ja siksi oletin Keslan olevan suurempi ja siten ostajan puolella. My bad.