Hintapyynnöt ja toteutuneet kauppahinnat ovat eri asia, lisäksi on alue ja myös taloyhtiökohtaisia eroja. Joka tapauksessa kauppahintatilastot osoittavat hintojen laskeneen.
Toteutuneet kauppahinnat ja pyyntihinnat on eri asia. Jos löytyy jotain kiinnostavaa niin kannattaa rohkeasti tehdä tarjousta. Todennäköisesti voi tärpätä jostain -10-3% välimaastosta. Jos myyjät eivät ole pakkoraossa niin usein sellainen kompromissi joka hieman harmittaa molempia osapuolia on se millä kaupat syntyvät Perheasuntojen hinnat eivät ole tulleet vastaavalla tavalla alas kuin < 3h asunnoissa. Kysyntää ja tarvetta löytyy niin paljon. Markkinalla on alettu puhua myös 0 asunnon tilanteesta, jolla tarkoitetaan että sopivaa vaihdokkia ei meinaa enää löytyä, koska myyjät panttaavat omaisuuttaan odottaen parempia aikoja.
Mielenkiintoista nähdä miten markkina suhtautuu siihen, jos EKP aloittaa korkojenlaskut kesäkuussa. Psykologisesti voi olla helpompi lähteä kaupoille, kun ihmiset saavat varmuutta siitä että korkohuiput ovat nyt takana. Monella muulla keskustelupalstalla meinaan pelotellaan edelleen 90-luvun lamalla ja hyperinflaatiolla ymmärtämättä miten erilainen tilanne on tällä hetkellä. Itse uskon että keskipitkällä aikavälillä palaamme lähemmäs nollakorko aikaa, kuin tätä nykyistä 3-4% tasoa. Siitä pitää huolen Euroopassa ikääntyvä väestö ja velalla elvytetyt valtioiden taloudet.
Niinhän sanoinkin että aiemmin ollut pyynti hinta suunnilleen samaa tasoa mitä meillä oli lopullinen tingattu hinta = ennen ollut matalampi jo pelkästään pyynti kuin mitä pyynti nyt oli. Oliko jotenkin vaikeasti selitetty?
Ja luulisi asunnon arvon laskevan kun vuosia tulee ja nyt kun nämä “ostajan markkinat”
Luulen kyllä että ne ostajan markkinat tosiaan on pienemmissä mm. kaksioissa ja yksiöissä, ei tällaisissa perhe kodeissa…
Aivan liian vähän täälläkin kiinnitetään huomiota varsinaisen ostettavan asunnon kuntoon. Erityisesti jos kyseessä omakotitalo, mutta myös osakeyhtiöissä. Omalla näppituntumalla esimerkiksi hieman vanhemmissa rivitaloyhtiöissä voi olla huomattavasti eroa kunnossapidon suhteen. Osassa ei ole 30 vuoteen tehty juuri mitään ja toisissa on tehty pientä remppaa tasaisesti ja paranneltu mm. kohteen energiatehokkuutta. Tuon pitää näkyä hinnassa ja reilusti, koska remontteihin saa uppoamaan monesti euron jos toisenkin
Omakotitalojen kuntoraportit saa heittää suoraan roskiin. Mikäli tuntee jonkun oikeasti hyvän ammattilaisen niin vaatia tämä katsomaan, eikä sitä välittäjän yhteistyökumppania. Lisäksi mukaan erityisesti vanhemmissa taloissa rakenteen avaukset ym, jotta talon todellinen kunto selviää. Tämä suojaa kummankin selustaa mikäli ostaja haluaa alkaa riitauttamaan kauppoja myöhemmässä vaiheessa
On ostettu ja myyty rivarikaksio 1980 luvulta. Oli valesokkeli. Eli lattia maantasossa. Eipä sitä ostaessa älynnyt ottaa huomioon, myöhemmin luin jostain ongelmista mitä niihin liittyy. Onneks ei o myynnin jälkeen kuulunu mitään.
Sitte ostettiin 1980-luvun ok-talo. Muuten aika kunnossa mut väliseiniä on lätkitty vinoon.
Käyny mielessä et ennen kiinteistön ostoa pitäs käydä joku kurssi. Mut missä? Metsäteemaan on paljon kursseja, mut en ole huomannu vaikka talon ostajan kurssia.
Kesämökkiä ku hankittiin, oltiin sen verran opittu että ostettiin uudehko hyvälle maapohjalle pilarien päälle tehty hirsimökki erillisellä rantasaunalla. Paras sisäilma on mökillä meijän ostamista rakennuksista.
Ois ihanteellista jos vois mennä kattomaan asuntoa tulevan remontin käytännön ammattilais-tekijän kanssa rakenteita avaten. Vois haarukoida kustannusarviota samalla.
Olen samaa mieltä siitä että kuntotarkistusfirmojen raportit on ihan pintaraapasuita. Meillä tössykkä-tarkastaja ei muistanu käydä tilassa jossa on kaukolämpöhässäkkä. Se tyyppi piti talutella sinne. Eikä se huomannu vinoja seiniä. Raportin kirjotelmat oli lyhyitä töhryjä.
Joo se on yllättävää miten kevyin perustein isketään satoja tuhansia kiinni kämppään. Kunhan keittiö nätti ja parketti kunnossa niin muulla ei niin väliä
Joo onhan se aina oma hommansa vanhassa talossa minkälainen se ilmanlaatu on, kun luultavasti laatanvälit valskaavat, hoyrynsulut koristeena ja korvausilma otetaan sitten sieltä jostain välistä
Ostajan markkinat varmaan siinä mielessä että ei tule kilpailevia tarjouksia niin paljon ja on mahdollista löytää myyjä jonka on syystä tai toisesta pakko myydä. Ensimmäisenä kannattaa koittaa välittäjältä kalastella että “miksi ovat myymässä” ja siitä päätellä myyjän tilanne. Myös pitkään myynnissä olleet kohteet ovat toisinaan hyviä mahdollisuuksia.
Toisaalta taloustilanne Suomessa on hutera. Itse en usko että mitään ihmeitä tapahtuu vaikka korot laskisivatkin. Veikkaan että jatkossakin seiniin rahan pistäminen on kehno sijoitus Suomessa. Ainoa syy ostaa on joko pakko tai se että on siitä aina unelmoinut jolloin järkevyydellä ei ole niin väliä.
Sekään ei mielestäni ole erityisen lupaava merkki että sekä asuntojen hinnat ja vuokrat ovat tilastojen mukaan laskeneet. Saman kyllä laittanut merkille että pyyntihinnat eivät ole reagoineet oikein mitenkään, mutta käppyröissä on hitaasti laskeva trendi tällä hetkellä. Kuitenkin noin 2018 tasoissa ollaan keskimäärin, eli inflaatiokorjattuna hinnat ovat tippuneet n.18% koko maassa viidessä vuodessa. Nimellishinnat samat, mutta inflaatio syönyt rahan arvosta liki viidenneksen. Tämä siis keskimäärin, alueellisia poikkeamia on aina molempiin suuntiin.
Sama homma meilläkin ollut, noin kuukausi asuttu meidän ekassa ostetussa asunnossa ja kyllä tuntuu että kokoajan tulee vastaan jotain pienempiä tai suurempia negatiivisia asioita joita ei osannut ostaessa ottaa huomioon… Ja joitain asioita ei niinkään tuotu edes pahemmin esille jotka lopulta ovat haastaviakin ja kalliita operaatioita. Mutta suurimmilta osin nämä “ongelmat” olleet onneksi vain ulkoisia seikkoja ettei ainakaan mitään kovin vakavaa ole tullut vastaan joka täytyisi heti saada kuntoon.
En tiedä tarkalleen mitä tarkoitat ulkoisella, mutta kuten aikaisemmin mainitsin niin ihmiset kiinnittävät liikaa huomiota näihin monelta osin ei-kriittisiin asioihin.
Katto on suurimmassa osaa vanhempia kämppiä tehty, mutta yleensä se on se keittiö tärkeämpi kuin vaikkapa valskaavat ikkunat. Kuntoraportissa mainittu ummet ja lammet, mutta piilosokkelikohteen salaojista ja alajuoksupohjan kunnosta ei mitään hajua.
Todella paljon tulee vastaan näitä lähes alkuperäiskuntoisia kasarikohteita ym. Huvittaa vain kuinka pienellä pintarempalla näistä yritetään hamuta hulluja rahoja. Vielä huvittavampaa se, että aika monesti nämä menevät kaupaksi vielä aika reiluun hintaan
No meidän tilanteessa ihan muutamana esimerkkinä ns. ulkoisista seikoista on kun vasta nyt nähty millaista maata takapihalla on ja nurmi kasvaa todella huonosti, joissain kohtaa ei lainkaan koska maa on tollasta savea ja hiekkaa pääosin… Ensimmäinen tällainen ulkoinen seikka joka kyllä mainittiin jo kosteusmittaajan käydessä on kun suihkussa ei kaltevuus mene kuten pitäisi, pieni “monttu” ennen viemäriä johon vesi jää lillumaan ja alue kalkkiintunut siitä, mutta ei tätäkään itse osannut täysin keltanokkana ajatella millanen homma tollanen olisi kunnostaa. Nämä esimerkit siis vain tällaisia ulkonäkö seikkoja enimmäkseen.
Mutta yhtenä tällaisena kriittisenä seikkana esimerkki kun olohuoneessa alaspäin kääntyvän massiivisen tuuletusikkunan stopparit ovat rikki ja jos vaikka lapsi tosta kahvasta vääntäisi niin koko ikkuna läsähtäisi alas ja olisi p*skana, mutta ei tosiaan onneksi sen ihmeempi operaatio korjata.
Kuitenkin kyllä sitä kaikenmoisia onneksi pienehköjä (negatiivisia) asioita tässä vastaan on oston jälkeen tullut missäs ne positiiviset yllätykset
Lisäys; ehkä ulkonäkö -seikka parempi kuvailu
Tässä kun keväällä shoppailtiin ja kaupat lukkoon heinäkuun alussa, niin kyllä valtaosa käydyistä kämpistä (12 kpl) on tippunut ihan reilusti alkuperäisistä listahinnoista. Sellaista 8 - 10 % luokkaa.
Toinen huomio, että niistä vielä 9 on edelleen myynnissä.
Mistä taloyhtiö saa toimintakertomukseen merkinnän “taloyhtiön maksuvalmius on välttävä”?
Toimintakertomus on isännöitsijän ja hallituksen kertomus yhtiön toiminnasta. Merkinnät eivät ole useinkaan standardoituja vaan joka hallitus ja isännöitsijä käyttää omia ilmaisujaan.
Itse tulkitsisin tuota niin, että isännöitsijä ja hallitus ovat vakavasti huolissaan tilin saldon riittävyydestä laskujen maksuun, mutta vielä yhtiö ei ole akuutissa kassakriisissä. Lauseella lienee pyritty perustelemaan vastikkeiden nostoa. Mutta voi se tarkoittaa muutakin.
Suositus on, että taloyhtiöllä olisi niitä ylimääräisiä vastikkeita jemmassa kahdesta kolmeen kuukauden vastikekertymän verran.
Tämä on siis sikäli eri asia, kuin että tilillä olisi tuon verran saldoa, kun siellä tilillä voi olla rahoitusvastikkeita joilla on tarkoitus lyhentää yhtiölainaa, isoja laskuja maksuajalla odottamassa yms.
Mutta mitään yhteistä standardia tämän “maksuvalmiis” termin suhteen ei ole ja käsittämättömiä tilanteita on nähty missä maksuvalmiutta on väitetty hyväksi.
Enemmän siis hätähuudolta kuulostaa, mikä voi olla hyväkin asia sikäli, että isännöitsijää/hallitusta kiinnostaa edes sen verran, että ovat tuota termiä käyttäneet…
Jos olet tuota asuntoa ostamassa, niin ennen ostoa kilauttaisin isännöitsijälle/hallituksen puheenjohtajalle.
Lähiperheenjäsen konsultoi minua kuukausi sitten pyytämällä katsomaan potentiaalisen kämpän paperit. Näissä sanottiin taloyhtiön maksuvalmiuden olevan huono.
Kerrostalo hyvällä sijainnilla Espoossa. Pidin positiivinsena, että tämä rehellisesi kerrottiin, vaikka muista syistä en suositellut kämppää tuon pidemmälle harkisemaan. Oli myös hyvä muistutus, että edes arvostetulla sijainnilla olevat taloyhtiöt eivät ole automaattisesti hyvin hoidettuja.
Yhtiö on ainoastaan niin hyvä kuin sen hallitus. Silloin tällöin noita tulee vastaan, ihan jopa Helsingissä. Huonossa tapauksessa yhtiö joutuu ottamaan lainaa hoitokulujen kattamiseksi. Uskoisin, että näin käy etenkin vanhoissa yhtiöissä, joissa ei ole kassassa ylimääräistä ja eteen tulee yllättäviä korjauskuluja. Etenkin Helsingissä tilanne varmaan kiristyy, kun vanhoja maanvuokrasopimuksia uusitaan ja hoitokulut nousevat pahimmillaan merkittävästi.
Hei
Menee vähän ketjun aiheen ohi, joten siitä pahoittelut. En oikein löytänyt sopivampaa ketjua.
Millaisiin välityspalkkiotasoihin myyjät ovat päässeet PK-seudulla, n. 500 k € asunto-osakkeiden kanssa?
Moikka, ja tervetuloa foorumille!
Ihan oikean ketjun valitsit kysymyksellesi ja sen innoittamana laajensin ketjun otsikon ja kuvauksen koskemaan myös asunnon myyntiä.
Reilu kaksi prosenttia oli paras tarjous, kun jokunen vuosi sitten myytiin. Kyseinen välittäjä paljastui myös erinomaiseksi tekijäksi muuten ja ei ihmekään, että nykyään tekee hommia omalle firmalle ketjun sijasta. Hintaan kuului myös kuvat, asiakirjat yms, mikä oli tarjouksissa aika harvinaista.
EDIT: Hinnasto näyttää olevan yhä sama.
Tulee kyllä ensi vuonna aika kiva pudotus asumiskustannuksiin tätä tahtia Nimim. 4,3 % uudessa (kolmannessa) asuntolainassa. Kaksi vanhempaa lainaa vähän kohtuullisemmilla prosenteilla.
Ei ihan tuota hintaluokkaa, mutta tarjoukset olivat 8000 € kiinteä ja 2,4 %. Molempiin kuului kuvat ja paperit.