Lueskelen aamutuimaan ennen Vartin pariin iskemistä Aspon vuoskareita, sillä ROAST
on perjantaina.
Vuoden 2020 vuoskarissa, missä mm. vuosikertomuksen tyypillinen toimarikatsaus on tällä kertaa korvattu eläköityvien toimarin ja hallituksen pj:n veljellisellä selkääntaputteludialogilla, osui silmään tällainen ilmaisu väliotsikossa:
“VAHVA KASSAVIRTA MAHDOLLISTAA TEHOKKAAN PÄÄOMAMARKKINOIDEN HYÖDYNTÄMISEN”
Suomeksi siis, että liiketoiminnan vuolasta kassavirtaa hyödyntäen firma voi velkaantua äärilaitojaan myöten.
Piuhaa irtoaa!
Kenties jokin konsultti tuon on keksinyt, mutta tuo “tehokkuus” näkyi ja näkyy korkeana velkaisuutena. Tuo on vähän kuin kovatuloinen kollega kehuisi, kuinka monta luottokorttia hän on tehokkaasti vivuttanut tappiin asti ja Nordnetin limiittikin paukkuu.
Ja onpahan Aspo laskenut liikkeelle hybridilainankin, mistä maksetaan tällä hetkellä mojovaa 9 % korkoa. Tuo laina tosin laskettiin liikkeelle pari vuotta myöhemmin, 2022. Lainaan ovat sijoittaneet monet hallituksen ja johtoryhmän jäsenet, minkä ilkeämielinen lukija voisi tulkita piilo-osingoksi.
Toki, Aspon ollessa monialayhtiö jää kokonaisuuden väliset synergiat olemattomiksi ja ne perustuvat rahoitussynergioihin, eli kokonaisuus saa periaatteessa enemmän ja edullisempaa lainaa. Sen lisäksi Aspon bisneksistä ESL on varustamo, ja jokainen laiva toimii velan vakuutena.
En siis sano etteikö Aspon pitäisi käyttää velkaa välineenä, se on fiksua, mutta samalla tuo ilmaisu “tehokas pääomamarkkinoiden hyödyntäminen” on melko mahtipontinen sävyltään. ![:smiley: :smiley:](https://keskustelut.inderes.fi/images/emoji/facebook_messenger/smiley.png?v=12)
Kaiken kukkuraksi pitää muistaa, että Aspon bisneksistä ESL myös imee valtavasti pääomia koska se joutuu jatkuvasti uusimaan ja huoltamaan laivastoaan. Vuolas kassavirta ei siis todellakaan ole sama asia, kuin omistajien taskuun luikahtava vapaa kassavirta.