Kulunut viikko oli lopulta USA:ssa tämän vuoden paras pörssin indekseillä mitättuna.
Toiveikkuus Jerome Powellin johtaman FED’n korkojen alentamisen aloitukseen on kasvanut.
Käännös artikkelin ensimmäisestä ja viimeisestä kappaleesta:
Kuluneen viikon alussa osakemarkkinat olivat korkeimmassa valmiustilassa. Taantuma näytti yhtäkkiä olevan horisontissa. Samaan aikaan monimutkainen valuuttakauppa lähetti Japanin osakkeet pahimmalle päivälle sitten vuoden 1987, aiheuttaen värinää ympäri maailmaa. [artikkelin 1. kappale]
Mitä tulee kokonaisindeksiin, S&P 500 on nyt alle 2 % heinäkuun puolivälin ennätyksestä. Powellin Jackson Hole -puhe ensi viikolla saattaa määrittää, päätämmekö viikon uuteen huippuun. [artikkelista viimeinen kappale]
If the Fed eases insufficiently in this cycle, the economy could tip into a recession. If it cuts rates too quickly, it could reignite inflation, not to mention a speculative frenzy in the markets.
But if Fed Chair Jerome Powell and his colleagues thread the needle just right, the central bank could execute a fabled soft landing that would keep the economy growing at a just-right rate without the threat of recession or pronounced inflation.
There is a decent chance, this time, that the Fed will succeed.
Fedin Jerome Powell määrittää ensi viikon perjantaina Jackson Holessa asetelman ensimmäiselle koronlaskulle vuosiin.
Powell’s keynote address on Aug. 23, at the Fed’s annual Jackson Hole Monetary Policy Symposium will lay the groundwork for the coming shift in rates, spurred by the deceleration of inflation in the past two years toward the central bank’s 2% annual target and policymakers’ desire to get ahead of a softening labor market.
BARRONS
By Alex Eule Friday, August 16
Eleven Days Later. At the beginning of last week, stock markets were on the highest state of alert.A recession suddenly seemed to be on the horizon.Meanwhile, a complex currency trade sent Japanese stocks to their worst day since 1987, sending jitters around the world.
Markets have been crawling back ever since, but now that recovery feels more like a sprint. A series of strong rallies in recent days sent U.S. indexes to their best week of the year.
The S&P 500, up 3.9% on the week, and the Nasdaq Composite, up 5.3%, both snapped four-week losing streaks.
The optimism came from a combination of cooling inflation, strong retail sales, and solid jobs data. And, of course, the expectation that the Federal Reserve is finally ready to begin cutting rates.
An expected rate cut by the Federal Reserve in mid-September [won’t change the price of eggs or businesses’ hiring plans overnight] - but it will signal the start of the next phase of the monetary-policy cycle,with important consequences for the economy, financial markets, and consumers,
For most Americans, it will be the first reduction in U.S. interest rates in more than four years in Barron’slatest cover story out today.**
That assumption will be put to the test next week when Fed Chairman Jerome Powell gives his annual address at the Fed’s Jackson Hole symposium. “Expect Powell to reiterate that the Fed’s decisions are data-dependent, while confirming Fed officials’ dovish stance,” Nick Jasinsky writes.
Earnings season has taken a bit of a back seat of late, but the numbers there are solid too. Second-quarter profit growth for the S&P 500 is now expected to come in at 12.5% year over year, according to data from LSEG I/B/E/S. That’s with roughly 93% of the index’s components having delivered results.
As for the overall index, the S&P 500 is now less than 2% off its mid-July record. Powell’s Jackson Hole speech on Friday could determine - whether we end next week at a new high.
Huomenta! Keskuspankkiirien kokoontuminen vuosittaisessa Jackson Holessa alkaa ylihuomenna. Tiedossa on varmasti taas näkemyksiä rahapolitiikasta, ja myös uutta tutkimusta, jota makrokatsauksissa pyrin käsittelemään. Puhe on siirtynyt koronlaskuihin, kuten tuore data Refinitiviltä näyttää. Nostoja odotetaan enää Brasilian ja Turkin keskuspankeilta.
Pahaenteinen sattuma. SP500 indeksi laskee todella harvoin huipuista yli 7 % vain palatakseen takaisin. Näin on käynyt kuukauden sisällä kerran, huhtikuussa 2000.
Kävin päivän Vartissa läpi tätä sattumaa. Pörsseistä on dataa lopulta kohtuu rajallisesti, joten en ottaisi tätä kovin tieteellisenä uhkana mutta pistäähän nuo yhtymäkohdat vuoteen 2000 ja 1929 miettimään.
Ruotsin keskuspankki jatkaa koronlaskuja. Tänään päätettiin 0,25%-yksikön laskusta 3,5%:iin. Odotettavissa on vielä kaksi-kolme koronlaskua loppuvuodelle.
Niin tässä on vähän kahta koulukuntaa. Toisten mielestä pörssikurssien käytös voi kertoa pörssin tulevaisuuden liikkeistä. Toisten mielestä taas pörssikurssien lyhyen aikavälin heilunta on melko sattumanvaraista. Lopulta yhtiöiden fundamentit liikuttavat pörssiä. Pörssikurssien seuraamisesta johtopäätösten tekeminen olisi silloin yhtä hedelmällistä ajankäyttöä, kuin tekisi antropologista tutkimusta kynä ja muistivihko kädessä jotain sattumanvaraisesti sinne tänne ryntäävää sopulilaumaa seuraten.
Ison veden takana Demokraatit kokoustivat viikonvaihteessa. Kamala Harris on nyt yllättävän kovassa nosteessa samalla kun vastustaja Trump on kompastellut.
Samaan aikaan yritysten voitot USAssa ovat suhteessa BKT:en ennätyskorkealla. Myös varakkaiden yksityishenkilöiden maksamat verot ovat - jopa minunkin mielestäni - lähinnä vitsi.
Jokainen voi päätellä mikä on verotuksen suunta mikäli Demokraatit voittavat sekä Valkoisen talon että kongressin, ja miten tämä vaikuttaa pörssikursseihin. (Käytin ensimmäistä kertaa ja -sanan edessä pilkkua. Toivottavasti meni oikein).
No nähtäväksi jää. Kovasti oli Bidenkin nostamassa yritysten ja varakkaiden verotusta. Jäi kuitenkin suutariksi, vaikka tuolloin Demokraateilla oli Valkoinen talo ja lisäksi enemmistö molemmissa sekä senaatissa että kongressissa.
Harris on ainakin WSJ:stä lukemani mukaan myönteinen nostamaan yritysveroa 21 —> 28 %:iin.
Mutta kuten yllä todettu, harvemmin nämä puheet tai aikeet muuttuvat toiminnaksi.
Rikkaita ja yrityksiä (jotka rikkaat pääosin omistavat kaiken maailman juhlavista kansankapitalismipuheista huolimatta) on yleisesti ottaen suosittu maailmalla jatkuvasti laskevin veroin joku 50 vuotta. Luulisi jossain vaiheessa tämän trendin kääntyvän kun julkiset vajeet paisuvat, firmat eivät kuitenkaan niin paljoa investoi ja eriarvoisuus paisuu.
https://x.com/zerohedge/status/1825918137788686703
US:n vahvaa työllisyyttä on varmaan ympäri maailmaa ihmetelty pitkin matkaa. Zerohedgellä on juttua siitä, miten tämä kuukausittainen seuranta tehdään ja mahdollisesti miten vähän sillä on todellisuuden kanssa tekemistä. Tässä voi olla pieni pommi tiedossa - tai sitten ei. En ole enempää tutkinut kuin hänen viestiketjut (tästä on pidempi selvitys joku päivä taaksepäin).
edit:
“Goldman Sachs Group and Wells Fargo economists expect the government’s preliminary benchmark revisions on Wednesday (Aug 21) to show payrolls growth in the year through March was at least 600,000 weaker than currently estimated – about 50,000 a month.
While JPMorgan Chase forecasters see a decline of about 360,000, Goldman Sachs indicates it could be as large as a million.” Fed confronts up to a million US jobs vanishing in revision
Huomenta!
Tänään makroa Riksbankenin korkopäätöksestä ja vähän muutenkin Ruotsin taloudesta. Ruotsissa on otettu selvästi rahapolitiikan suunnannäyttäjänä: toukokuussa Riksbanken laski ohjauskorkoa ensimmäisenä Pohjoismaana ja ennen EKP:ta ja nyt sama juttu toistunee.
Itse näkisin Harrisin voiton hyvänä yhteisöjen globaalin minimiverotuksen kehityksen kannalta. Ongelma ei niinkään ole yhteisöveroprosentti Suomessa tai Yhdysvalloissa kuin se, että tällä hetkellä verotettava tulo syntyy Irlannissa. Osittain minimivero on tulossa käyttöön verovuodesta 2024 alkaen mutta työtä on vielä tehtäväksi ja tässä Harris olisi Trumpia luontevampi työn jatkaja.
Liian paljon liian nopeasti ja liian pitkään. Taitaa olla ihan perinteikästä hommaa höllentää ohjauskorkoa peräpeliin tuijotellessa. Tällainen graafi löytyi “pöytälaatikosta”. Mitä mieltä?
Miten nuo aiemmat kerrat, onko valtiot silloin yrittäneet hillitä velkaantumistaan ja uuden rahan puute on laskenut yritysten tuloksia ja sitä kautta kurssseja.
Nythän näin ei tehdä, vaan kohonneista korkokuluista huolimatta valtiot ottaa lisää velkaa ja elvyttävät talouksiaan.
Tuossa oli it-kuplan posahdus ja jälkimmäinen finanssikriisi. Itse en nyt nää ihan samaa yhteyttä tänä hetkenä mutta ei se kerro etteikö romahdusta voisi tulla mutta itse en siihen usko.
Viimeinen korona…
Uskon että mitään isoa romahdusta ei tule jos ei mitään isoa ulkopuolista shokkia taas iske talouteen. Uskon että korot laskee hallitusti joka taas kiihdyttää taloutta ja pienentää velkaisten yritysten rahoituskuluja.