Muutama nosto päivän Vartista. Aiheina Fedin Powellin taantumaa pelkäävät puheet Jackson Holessa sekä NVIDIAn tulos.
Haluaisin ALV-keskustelun, minkä lopullinen vaikutus Helsinginkin pörssiin on minimaalinen oletettavasti, rinnalle nostaa erään toisen, makuuni relevantimman teeman.
Miten häntä on alkanut heiluttamaan koiraa? Tässä kuvaajassa on rinnastettuna Yhdysvaltain osakkeiden markkina-arvo (60 000 miljardia dollaria) ja USAn BKT:n karkea kehitys (nyt noin 28 000 miljardia dollaria). Monille tämä rinnastus on tuttu eräänlaisena arvostusindikaattorina, jota kutsutaan “Buffett-indikaattoriksi”.
Se kertoo myös toista tarinaa, nimittäin ns. finansialisaatiosta eli maailmantalouden muuttumisesta yhä enemmän finanssivetoiseksi. Säästöjen eli finanssivarallisuuden koko suhteessa kansantalouksiin on paisunut.
Yleensä sijoittajat ajattelevat, että koira (reaalitalous) heiluttaa häntää (pörssi). Juontaahan pörssin arvo reaalitaloudessa revityistä kassavirroista (Stora Enson tapauksessa voisi puhua kassavirtojen jyräämisestä Sellulove-ketjun perusteella). Sijoittajien keksinäinen kauppa ei kollektiivisesti vaurastuta sijoittajia, koska raha tulee toisen sijoittajan taskusta (miinus verot ja transaktiokulut). Vain yhtiöiden kassavirta, joka lopulta menee omistajille kasvavana tasearvona, osinkoina tai omien ostoina, vaurastuttaa sijoittajia. Reaalitalous vaikuttaa siis kassavirtoihin, ja sen mukaan sijoittajat uudelleenhinnoittelevat pörssiä.
Mutta, finanssivarallisuuden kasvu voi heijastua takaisin myös talouteen. Puhutaan ns. varallisuusvaikutuksesta, eli kasvava varallisuus saa ihmiset törsäämään koska säästämisen tarve vähenee.
Sama pätee myös toiseen suuntaan: romahtava pörssi syö säästöjä ja eläkkeitä. Se saa ihmiset varpailleen ja lisäämään säästämistä eli supistamaan menojaan. Toisen meno on toisen tuloa, joten talous lähtee jäähtymään.
Kuvitelkaa, että USA-osakkeet romahtaisivat vain 20 % mikä ei ole ennenkuulumaton korjausliike. Markkina-arvoa häviäisi noin 12 biljoonaa. Se on melkein kolmannes BKT:sta! Kansankielisesti, jos teidän osakkeet romahtaisivat 1/3-vuosituloja vastaavan summan verran, miten adjustoisitte kulutustanne? Pörssin puoliintuminen “tuhoaisi” paperivarallisuutta yhden vuoden kansantalouden tuottaman lisäarvon verran! ![:smiley: :smiley:](https://keskustelut.inderes.fi/images/emoji/facebook_messenger/smiley.png?v=12)
Mitä isommaksi finanssimarkkinat kasvavat, sitä tärkeämpää keskuspankeille on pitää jouhevan toimivina. Siksi keskuspankit kuten Fed säikähtävät herkästi pörssin rysähdystä. Työttömyyden kasvu on saanut Fedin varpailleen, mutta elokuun markkinaromahdus tuskin rohkaisi tunnelmia. Siksi koronlaskuja on luvassa roppakaupalla.
Ja, tunnetusti keskuspankkien tasetoimet muuttuivat syksyllä 2022 kun Englannissa velkakirjamarkkina meni hetkeksi solmuun. Kävin sitä silloisessa Vartissa läpi täällä.