Lindexin toimitusjohtaja @Rauli_Juva:n haastattelussa Q2:n tiimoilta (eng.).
Juu ja suuremmassa kuvassa pakko tarkastella konsernia kokonaisuutena.
Jos Lindex haluaisi pankilta lainaa esimerkiksi ostaakseen rättejä varastoon, mitä se antaisi vakuudeksi? Ne vaatteet vai vuokralla olevat liiketilansa?
Ehkö talousjohtajansa? Toimitusjohtaja lupaa pankin johtajalle:
”Jos en maksa lainoja takaisin, laitetaan Henrik rautoihin”
Stockmann -brändin nimen? Lindexin brändin?
Aika pitkälti Lindex omistaa historiaa ja ilmaa. Olemassa olevan liiketoiminnan (jota pitää velkasaneerauksillä myllätä) ja asiakaskunnan.
Millaisen asiakaskunnan…?
Joka kerta kun yritykset investoivat johonkin ja toteuttavat esimerkiksi lainsäätäjien heille määräämiä EU-tavotteita (joo joo, vaikka yrityksiä tuetaan tässä, yritykset joutuvat osan itsekin maksamaan), tarvitaan käteistä.
Mikäli ei ole mitään antaa vakuudeksi, pitää pelata käteisellä.
Itse veikkaan, että peltihalli on ja pysyy Lindexillä. En usko, että sen rakentamisen strategisista tarkoitusperistä on ihan kaikkea kerrottu.
Multa kysyttiin, mitä mieltä olen nykyisestä kurssilaskusta.
Olen yhä Lindexin omistaja. Kurjahan tuo on, että tavaratalot on niin kova taakka yritykselle.
Keskihinta tälle on itsellä aika matala niin en henkisesti tunne tarvetta paniikille.
Velkasaneerauksen tarina etenee ja olen yhä utelias näkemään, minkälainen Lindex sieltä kuoriutuu. Itse toki en ole niin naiivi, että veikkailen kaiken realisoitumista vielä tänä vuonna. Sehän saattaa venyä vielä vuoteen 2028.
Aili, kerrotko mulle nyt ihan suomeksi että mitä mä juuri luin?
Yritätkö nyt kertoa että Lindex tarvitsee peltihallin jotta se saa pankista lainaa vaatteiden ostamista varten? Toivottavasti ymmärsin väärin viestisi.
Lainaa saa pankista kun sulla on talous kunnossa, firma joka on nettovelaton ja tekee vuodessa sen 90m liikevoittoa ei joudu panttaamaan logistiikkakeskustaan jotta saisi lainaa vaatteiden ostoa varten.
Täysin hämmentävä viesti joka suhteessa.
En nyt ampuisi Ailin ajatusta noin kepeästi alas.
Kannattaa muistaa, että Q2 mukaan pitkäaikaisia vuokrasopimusvelkoja oli 527,8 milj ja lyhytaikaisia vuorasopimusvelkoja 86,3 miljoonaa.
Eli kyllä maksettavaa löytyy, kun vuokralla toimitaan.
Toivotaan, että tuo 90 milj.toteutuu, nythän homma meni miinukselle.Liiktoiminnan tappio oli 8,4 miljoonaa.
Eiköhän peltihallinkin kohtalo selviä ajan myötä.
Mielipiteitä saa tietysti olla ja en itsekään yleisesti välitä kuuluisista kertaeristä, tämä nyt on Lindexin tapauksessa näitä kuitenkin oli kun velkojille on maksettu kymmenen miljoonaa ylimääräistä sopuun ilman oikeudenkäyntiä päästäkseen.
Vice versa jos nämä haluaa huomioida tämähän tarkoittaa että ensi vuoden vastaavaan aikaan sieltä tulisi MASSIIVINEN tulosjytky kun tämä viimeisin riita ei oletettavasti ratkea Q1/25 vaan ennen sitä.
Mitä vielä tähän yhtiön velkaantumiseen tulee niin tämä IFRS-velkaantuminen ei lähtökohtaisesti rahoittajia kiinnosta. Tase on muuten velaton ja lainaa hajautetusti Pohjois-Euroopassa toimiva yhtiö saa kilpailukykyiseen hintaan.
Mitä päivän tulokseen tulee vakuuttavaa tekemistä Lindexiltä edelleen ja yhtiö on Susannen ohjauksessa saanut vakiinnuttua myyntikatteensa ja liikevoittomarginaalinsa erittäin hyvälle tasolle.
Tähän kun lisää että tulevaisuudessa yhtiö pystyy laskemaan logistiikkakulujaan samalla kun laajennus antaa mahdollisuuksia uusille avauksilla tätä tarinaa on erittäin hienoa seurata.
Kasvuahan tämä tarina kaipaisi entistä suurempaa hillotolppaa ajatellen, mutta ehkä sitten ensi vuonna.
Toivo on huono sijoitusstrategia, mutta sitä täytyy tehdä ettei logistikkakeskuksen kanssa tule suuria lastentauteja.
Mitä konsernirakenteeseen tulee niin eiköhän sieltä jotain uutisia saada eetteriin kun saneeraus saadaan päätökseen, sen verran innostuneena Susanne asiasta tarinoi Raulin haastattelussa.
Mitä suositukseen tulee niin tiedä vaikka Karhu-Rauli jouduttaisiin viimein hautaamaan mahdollisen osta-suosituksen myötä.
Ymmärrät varmaan että nämä ovat IFRS16 mukaisia kirjauksia, ne ei suoraan kerro yhtään mitään.
Ajatus että Stockmannilla pitäisi olla logitiikkakeskus omassa omistuksessa vain sen takia että se olisi vakuutena ostoveloille on täysin naurettava.
Kannattaa tutustua osariin hieman tarkemmin niin avautuu miksi tappiolla ollaan.
No eihän tuo kaukana ole, mutta pidin kuitenkin aiemmat suosituksen ja tavoitehinnan kun Q2:ssa ei ihmeempää sattunut. Osta-suositus on kylläkin ollut jo kerran aiemmin, jos siitä saa jonkinlaisen maininnan
Lähden pariksi viikoksi lomalle, joten palailen keskusteluihin taas sen jälkeen. Tällä kertaa raportissa ei kummempaa puitavaa ollutkaan.
Lyncheilyä Ruåtsissa
Tai ehkä tässä tapauksessa pitäisi puhua pyhiinvaelluksesta.
Tanskan kohdalla Inde-miittiin ajellessa tuli mieleen tämä Alokkaan viesti.
Koska huomenna olisi tarkoitus olla Uppsalassa, katsoin kartasta, ettei siitä aivan järkyttävää koukkua tule, jos käy samalla vilkaisemassa tämä kuuluisan peltihallin.
Makrosijainti oli tiedossa Zijoittajan twiitistä, mutta mikrosijaintiin piti tehdä hieman googlausta.
Näistä artikkeleista sai tarpeeksi tietoa, että logistiikkakeskus sijaitsisi Belingenin kylässä lähellä Alingsåsia. Lindexhän on muuten saanut alkunsa tästä kylästä vuonna 1954, nykyään toimisto taitaa olla Göteborgissa vajaan 50 km päässä.
Vähän aluksi jännitti, että onkohan paikka vaikea löytää, mutta niin sieltä vain yhtäkkiä pilkotti Lindexin logo tielle puiden takaa.
Puheet peltihallista ovat vahvasti liioiteltuja, sillä sisäänkäynnin fasadi on tehty tyylikkäästi puusta!
Kuten kuvista näkyy, valmista alkaa olemaan ainakin ulkoa parkkipaikan maalauksia myöten. Eihän sitä kyllä tiedä, miltä se sisällä näyttää. Pihalla ei näkynyt muita ihmisten jälkiä kuin yksi henkilönostin. Pitää ehkä käydä vielä huomenna pyörähtämässä virka-aikaan.
Halli näkyy muuten jo googlessa tekolampineen.
Ehkä hieman ihmetyttää tuo sijainti, kun matkaa Göteborgiin tosiaan on se 50 km, mutta mistä minä mitään tiedän. Lehtijutussa sanottiin, että kunnalta oli saatu maata hyvillä ehdoilla. Lisäksi kylän läpi menee junarata sekä motari, josta on rakennettu uudet hyvät liittymät tehtaalle, joten kelpaa sieltä rättejä roudailla.
LISÄYS: Seuraavana aamuna pihalla oli kymmenisen autoa sekä polkupyörää. Muuta liikettä ei näkynyt. Portti olisi ollut auki, mutten kehdannut mennä kolkuttelemaan.
Tässä on Salkunrakentajan juttu Lindexistä, Inderesin materiaaleja ja tätä ketjua seuranneille juttu ei sinällään hirveästi uutta tarjoile.
Alaotsikot:
-
Meneekö Stockmann myyntiin?
-
Lindex Group on arvokkaampi ilman tavarataloliiketoimintaa
Onpas Lindex ottanut paljon miikkaa ja edelleen tulee. Pitääkin lukea Seinäkadun keisarin aikajana taas milloin voi tulla painetta ylöspäin.
Sinänsä pörssirytinän mukana tulevan korkojen laskun pitäisi toimia Lindex Groupin eduksi?
Sain maililla nipun kysymyksiä, vastailen niihin täällä niin tulee samantien yleiseen tietoon.
- Mitä mielestäsi olisivat käytännössä Lindex Groupin mainitsemat “strategiset kumppanuudet” yhtenä vaihtoehtona Stockmannille? Mikä tämän todennäköisyys olisi mielestäsi ja sen käytännön merkitys eli arvo osakkeelle?
Tämä tarkoittanee jonkinlaista toimintojen, esim. hankinnan, yhdistämistä toisen alan toimijan kanssa tai jopa jonkinlaista konseptin muutosta kuitenkin niin että Lindex pysyisi tavaratalojen omistajina. Pitäisin todennäköisyyttä tälle suhteellisen pienenä, joskin se voisi tietysti olla välivaihe siihen että tämä kumppani hankkisi tavaratalot kokonaan itselleen. Nykytilanteessa perusoletus lienee että tavarataloista päästään eroon, jolloin tämä ratkaisu olisi pettymys osakkeen kannalta. Sinällään toki yleiskulujen jakaminen/tehostaminen olisi looginen tapa yrittää hilata kannattavuutta ylöspäin ja olisi parempi kuin jatkaa täysin nykyrakenteella.
- Mikä olisi osakkeen arvo, jos Stockmann- tavaratalot jäisivät konserniin? Todennäköisyys tälle skenaariolle?
Tämä riippuu paljon siitä minkälaisten kommenttien kera tavaratalot konserniin jäisi, eli olisiko näkymä että niistä yritetään myöhemmin eroon, niitä aletaan sulkemaan vai että jatketaan kuten nytkin. Mutta jos ihan kylmästi nykyisen tulostason perusteella katsoisi tilannetta niin antamalla vaikka hihakertoimena P/E 10x, niin päästään 2 euron tuntumaan, siellähän osake ja meidänkin tavoitehinta pyöri ennenkuin rakennemuutos alkoi näyttämään todennäköisemmältä. En ala naulitsemaan tällekään todennäköisyyttä, raporteissa olen hahmotelmana käyttänyt 2/3 todennäköisyyttä sille että tavaratalot vuoden sisään lähtee konsernista, loppu sitten erilaisille vaihtoehdoilla että ne jää sinne.
- Millaista pääomantuottoa Lindex- divisioona yksinään/yhdessä tekee & tekisi?
Tätä kommentoin viimeisimmässä laajassa näin:
- Olisiko mahdollista Stockmannin spinnaus omaksi erilliseksi yhtiökseen?
Jos tarkoitat pörssiyhtiöksi niin käytännössä ei. Tappiota ja negatiivista kassavirtaa tekevälle yhtiölle tuo ei oikein sovi ja tuskin sitä moni haluaisi omistaa.
- Hieman aiempaan kysymykseen liittyen; miksi näet arvostus- riskin yhtiösivulla mainitun (2) matalana?
Ihan validi huomio. Tuo on ehkä vähän vaikeasti tulkittava Lindexin kaltaisessa tilanteessa, myös itselleni. Kertoimethan on suhteellisen korkeat, mutta toisaalta rakennemuutoksen kautta saatavaan arvoon nähden arvostus on maltillinen. Tuo kuvaa siis enemmän jälkimmäistä.
- Onko tämän hetken korjausliikkeellä markkinoilla mainittavaa vaikutusta tavaratalojen strategiseen prosessiin mielestäsi?
Tuskinpa.
Mitä, jos tavaratalot vain ajettaisiin alas? Vai syntyykö tästä niin paljon kuluja, että ei kannata tai onko se kovin hidas tie tjsp.?
Tästä on keskusteltu ketjussa useasti, tuoreimpana tässä viestissäni. Hakemalla “alasajo” hakusanalla löytyy muitakin.
Lyhyesti sanottuna, on kallis ja/tai hidas tapa. Helsingin ja Baltian kiinteistöjen pitkien vuokrasopparien lisäksi juuri Q2-tuloksessa kerrottiin että Turun ja Tampereen vuokrasoppareita on pidennetty, joten ei näytä olevan myöskään missään vaihtoehtojen listalla, muutenhan vuokrien pituus kannattaisi ajaa minimiin.
Placera antaa tänään Lindexille ostosuosituksen
Hiukan geopolitiikkaa taas, lienee maksumuurin takana: Lindex ja muut Bangladeshissa toimivat vaatejätit huolestuivat – varautuvat toimitushäiriöihin kriisimaassa | Kauppalehti
Muutama lainaus:
Suomalainen vaateketju Lindex teettää maassa valtavat määrät tuotteita, ja se on riippuvainen maan tuotantoketjun toimivuudesta.
”Seuraamme tiiviisti tilanteen kehittymistä ja sen mahdollisia vaikutuksia ja toimimme sen pohjalta. Kansainvälisenä yrityksenä varaudumme toimintaympäristöstämme johtuviin mahdollisiin häiriöihin”, kerrotaan Lindexin viestinnästä Kauppalehdelle.
Lindexillä on Dhakassa toimisto, jossa on noin 35 henkilöä, ja jotka työskentelevät pääasiassa hallinto- ja tuotekehitystehtävissä.
”Tällä hetkellä kaikki työntekijämme Dhakassa ovat kotitoimistoillaan. Heti kun tilanne on ratkennut, jatkamme työtä toimistolla”, yhtiön viestinnästä kerrottiin.
Kuten monet muutkin tekstiilialan toimijat, Lindex ei omista tehtaita maassa, vaan se käyttää 21:tä eri alihankkijaa tuotetoimituksiin.
Tällä hetkellä noin 40 prosenttia Lindex -brändin tuotannosta tulee Bangladeshista. Dhakassa vaatetehtaat olivat ainakin toistaiseksi vielä suljettuina, ja tällä hetkellä on vaikeaa ennustaa, miten maan tapahtumat vaikuttavat tuotantoon. Yhtiö kertoo tehneensä riskinhallintasuunnitelmia valmiiksi ja se on valmis siirtämään tarvittaessa tuotantoaan muualle.
Onnea Lindex, Ruotsin vaatemarkkina nousi pikkaisen heinäkuussa. Tässä on Raulin kommentit:
Tuli tällainen vastaan Reutersilla.
On julkaistu jo 5. elokuuta.
Reuters raportoi, että Hugo Boss myy Stockmannille sen Venäjän toiminnot.
Varmaankin tarkoittaa niitä Stockmann nimen alla puöriviä tavarataloja, joilla ei ole mitään tekemistä nykyisen Lindex konsernin kanssa.
Artikkelissa ei ihan näin sanota
” Stockmann in Russia operates independently to its former Finnish owner, which sold its Russian business after Moscow’s 2014 annexation of Crimea.”
Olenko ainut ketä hieman ärsyttää tällanen Reuters julkisuus.
Voihan tuo ärsyttääkin Uutinen oli monessa mediassa.Googlaamalla “Stockmann russia” tulee tavaratalot Pietarissa ja Moskovassa karttaan.Lisägooglaamalla historia selviää.Tuskinpa tuo enää tekee tahraa Stokkan brändiin.
Ihmiset ei yleensä (ja varsinkaan uutisen luettuaan) haasta lukemaansa lisägooglauksilla. Stokkan, kaikkien Venäjän törkeästä operaatiosta kärsineiden ja ylipäätään Suomen talouden kannalta onhan tuo karmeaa.
Reutersin muotoilu kuitenkin kertoo että länsimainen luotto oman oikeustajun globaaliuteen ja horjumattomuuteen on joskus kupla. Ja kun Suomessakin ollaan tällaiset oman historian opetusten jälkeenkin ohittamassa parissa vuodessa olankohautuksella, se on kannustin jatkaa törkyoperaatioita. Siinä mielessä positiivista että Lindex katsoo länteen eikä itään. Kuitenkin Stokkan näkökulmasta se että kellonalunen kääntyy historiankirjoituksessa venäläiseksi kansan kuluttamisen ja hyvinvoinnin brändiksi on kaikin puolin ikävää ja aiheesta valitettavaa.
Pahoittelut politiikasta, mutta liittyy asiayhteydessä nimenomaan yhtiön liiketoimintaan. En kuitenkaan jatka aiheesta, ei hätää.
Juuri näin,
Mä oon niin monille joutunut selittämään Stockmannista tämän Lindex asian ja minkä vuoksi on ensiarvoisen tärkeää, että Stockmannin konserni vaihtoi nimensä Lindexiksi.
Ja ei… Stockmann ei mennyt konkurssiin vaan on VELKASANEERAUKSESSA.
Ei ei ei ei… Tavaratalojen nimeksi ei tule Lindex. Se on vain konsernin nimi. Symboli strategiamuutoksesta ja mistä rahat tulee.
Mitenhän helppoa tuota on selittää ihmisille, että venäläinen Stockmann ei ole se sama Stockmann joka on Suomessa. Ostavat vain brändinimen, koska venäläiset on tottuneet luottamaan siihen, ettei Stockmann myy piraattikamaa.
Toki sekin maine pilataan kyllä tässä sotiessa.
En edes taida alottaa ja hymyilen hiljaa itsekseni.