Nordnetin Shareville on kyllä ihan uskomattoman hyvää viihdettä.
Alla oleva kuvakaappaus löytyy Witted Megacorp Oyj:n alta.
Ping @Harri_Sieppi teillä taitaa olla vuoto sisäpiirissä!
PS Olen odotellut virallista vahvistusta.
Nordnetin Shareville on kyllä ihan uskomattoman hyvää viihdettä.
Alla oleva kuvakaappaus löytyy Witted Megacorp Oyj:n alta.
Ping @Harri_Sieppi teillä taitaa olla vuoto sisäpiirissä!
PS Olen odotellut virallista vahvistusta.
Saahan tosta mukavan illan, jos on joku kaveri jonka kans kuuntelis, ja vaikka alottaen time I albumista. Tosin kaveri pitää olla sellanen kans, joka oikeasti sitä musiikkia kuuntelee, eikä koko homma mee johonki epäolennaiseen höpöttelyyn ja liiaksi kaljan juontiin. Kuuntelun jälkeen sitte saunaan keskustelemaan kokemuksesta, ja välillä vilvottelemaan ja kuuntelemaan lisää…
Inderesin mielestä tyhjä lompakko on soppeli metafora sille, että sulla on lompakossa 5.5 miljardia ja teet vuosittain 1-2 miljardia liikevoittoa .
Yökkivälle naiselle tiedoksi, että Nokian YTD on kuitenkin +30% .
@Verneri_Pulkkinen, jään odottamaan vastaavaa roastaus-reelsiä Tecnotreestä .
Hauskaa viikonloppua foorumille!
Hattu päästä ja syvä kumarrus tällaiselle muiden foorumilaisten palvelemiselle
Spedestä on tiedä, taitaa olla nykyään unavailable mutta yksi Sampo meillä aloitti ja josta tiedotettiin helmikuussa
“Onko kukaan ajatellut että jollei nuo levitetyt syytökset pidä paikkaansa niin niillä saattaa olla seuraamuksia? Ihan vaan tuli mieleen ja asiaa en tunne enkä ole seurannut.”
Tecnotree ja OmaSp on aika hyviä argumentteja sille miksi pien-/yksityissijoittajien ei pitäisi saada ostaa yksittäisiä osakkeita. Varsinkin kun jotkut kirjoittajat vihjailevat seurauksilla kun nostetaan esille relevantteja kysymyksiä yrityksen “liiketoiminnasta”. Täytyy toki myöntää että yritysten ketjut foorumilla on tuottanut paljon viihdettä.
Mutta miksi kukaan haluaisi omistaa kyseisten firmojen osakkeita on iso mysteeri.
@_TeemuHinkula esimerkillisestä Magnora-toiminnasta välittömästi inspiroituneena lähetin myös pientä Inderes-coverage markkinointiehdotusta eräälle norjalaiselle Euronextiin listatulle micro-cap teknologiafirmalle, joka voisi olla murtautumassa suureen maailmaan lähivuosina. Olen ko. edustajan kanssa ennenkin viestitellyt tässä matkan varrella. Katsotaan kantaako tämä yhtään mihinkään.
“Ostin, kun oli niin kova alennusprosentti viikon takaiseen kurssiin nähden” (Tuntematon piensijoittaja, jonka suosikkiharrastus on kahvipaketti-alennusten bongaaminen)
“Lisäsin, jotta saan keskihintaa alas ja tappioprosentit puolitettua. Sillä se mikä laskee, myös nousee” (Tuntematon piensijoittaja II)
Warren Buffett täytti tänään 94 vuotta.
Syntympäiväjuhlan kunniaksi suosittelen kuuntelemaan minun ja Heikin Buffett-podin, joka on tiivis katsaus maailman absoluuttisesti menestyneimmän sijoittajan ihmeellisiin vaiheisiin.
Vieläkin on vajaa tunti jäljellä!
Aivan mahtava hybermegapodi
Varmaan lopussa tanner tömisee ja pöytää kaatuu kun sällit säntää vessaan
Mutta miksi kukaan haluaisi omistaa kyseisten firmojen osakkeita on iso mysteeri.
Olen ostanut molempia viime aikoina, tuottopotentiaali merkittävästi korkeampi kiitos tilapäisesti alentuneen hinnan. Spekulaatiot ei vaikuta kummankaan tuloskehitykseen.
Molemmat ostokset plussalla.
Karavaani kulkee, koirat haukuu…jne.
Tällä foorumilla saa ehkä 5 % siitä datasta, mitä Kauppalehdestä. Lisäksi n. 60 % on erilaisia markkinahuhuja ja erilaisten epäilysten levittämistä syytösten tapaisina. Täältä saa hyvää dataa ulkomaisista sijoitusmahdollisuuksista, mutta suomalaisten yritysten tilanteesta luotan enemmän Kauppalehteen.
Big if true
Montako laajaa raporttia pääsen lukemaan kauppalehden sivuilta ilmaiseksi?
Entä maksamalla?
Vertaan siis Inderesiä kauppalehteen, koska pelkkää foorumia ei oikein voi.
Tällä foorumilla saa ehkä 5 % siitä datasta, mitä Kauppalehdestä.
Olisiko sinulla esimerkkejä tuollaisista yhtiöistä? Keskiverrosta pörssiyhtiöstä Kauppalehti ei vuoden aikana kovinkaan montaa kertaa vuodessa kirjoita (pl. digiversion lehdistötiedotteista muokatut uutiset). Ja yleensä se kirjoitettukin perustuu aika pitkälti siihen, mitä voi osareita ja analyysejä lukemalla muutenkin lukea. Pörssipomojen henkilöhaastatteluista voi saada vähän lisäarvoa, mutta niiden määräkin on sisällöstä kovin vähäinen.
Lisäksi n. 60 % on erilaisia markkinahuhuja ja erilaisten epäilysten levittämistä syytösten tapaisina.
Ja tuo väittämä on tietenkin höpöhöpöä. Toki jos arvion tekee muutaman yksittäisen yhtiön ketjun pohjalta, joissa ihan perustellustikin suhtaudutaan kriittisesti firmojen tekemisiin ja tiedottamiseen, voi näkemys olla tuo. Mutta se on kaukana kokonaiskuvasta.
Onhan täälä kirjoittajia joiden kommentit kannattaa lukea huolella. Joillain nimimerkeillä taitaa olla aika paljon kokemusta ja näkemystä sijoittamisesta.
Joku tesla ketju nyt on parhaimmillaan aika toksinen, mutta aika monessa yhtiökohtaisessa ketjussa on ihan hyödyllistä näkemystä. Varsinkin markkinoita yleisellä tasolla käsittelevät ketjut ovat mielestäni varsin hyödyllistä luettavaa.
Mitä Peter Thiel ajattelee Euroopasta.
Kun ajattelen elämääni siitä, mitä muistan - 80-luvun alusta - tähän päivään, niin Suomessa oli jonkinlainen toivon ilmapiiri 90-luvun lopulla, kun lama oli selätetty ja talous kasvoi kohisten Nokian vetämänä. 80-luvun lopulla oli vähän samaa, juuri ennen kuin lama iski.
Sen jälkeen on koko “elämä” ollut yhdestä kriisistä toiseen rämpimistä, ainakin jos uutisiin uskoo. 90-luvun alku olikin kauheaa, toisille enemmän ja toisille vähemmän mutta kaikki saivat osansa. Sitten näytti vähän aikaa siltä, että Suomi on siirtynyt kultaiseen aikaan vuosina 1995-2000. Elämässä oli toivoa. Kuin enteenä tulevasta, Venäjä kävi kaksi sotaa Tsetseniassa, mutta kukaan Putinia ja Garry Gasparovia lukuunottamatta ei vielä ennakoinut tulevaa.
Mutta keväällä 2000 tuli teknokupla ja dot .com osakkeet romahtivat. Tämän jälkeen Suomessa vielä jaksettiin uskoa Nokiaan, vaikka muu teollisuus kärsi osaajapulasta Nokian kuoriessa parhaat päältä. Talous meni Nokian siivellä ylöspäin, mutta se piilotti kansantalouden rakenteelliset ongelmat, jotka tulivat ilmi myöhemmin.
2005 alkaen alkoi metsäteollisuuden alasajo ja Itä- ja Kaakkois-Suomi ovatkin olleet muutosturva-aluetta viimeiset parikymmentä vuotta kun paperi- ja sellutehtaita on suljettu muutaman vuoden välein ja viimeiset tiedot kertovat, että alasajo syvenee tulevina vuosina ja Suomi maksaa miljardeja sakkoja viime vuosikymmenen metsähakkuista. Ne paperikoneet, joita ei ole sammutettu, ajavat nyttenkin puoliteholla. Ensi vuosikymmenellä eivät ehkä ollenkaan.
2008 tuli Eurokriisi, Lehman Brothersit kaatui, Kreikka meinasi lähteä EU:sta ja 13 vuoden deflaatio alkoi. Suomen syntyvyys oli kääntynyt laskuun jo kolme vuosikymmentä aiemmin, mutta ikäluokkien pieneneminen alettiin huomata jo yleisestikin. Samana vuonna Venäjä teki invaasion Georgiaan. Suomen BKT:n kasvu pysähtyi, eikä ole juuri liikkunut siitä viimeisen 16 vuoden aikana.
Kuusi vuotta myöhemmin - 2014 - Ukrainassa nähtiin toivon kipinä kansan hylätessä autoritarismin Maidanissa, mutta Ukrainan sota alkoi heti Sotsin olympialaisten jälkeen. Suomessa taisteltiin läpi Kataisen-Stubbin hallitusten, jossa ensimmäinen pakeni kesken pääministerikauden muihin hommiin ja toinen kompuroi itsetehdyistä ongelmasta toiseen ja lopulta äänesti omia esityksiä vastaan kauden lopussa. Stubb seurasi Kataisen jalanjälkiä ja pakeni ulkomaille 2015 toivoen, että kukaan ei muista niitä sotkuja enää sadan vuoden päästä. Hämmästyttävää kyllä, toive toteutuikin vajaa vuosikymmen myöhemmin.
2015 Sipilän hallituksen johdolla yritettiin saada Suomi kasvuun ja kaapista kaivettiin Keskustan 90-luvun työreformi, jonka päälle lätkäistiin uusi nimi. Ohjelma ajettiin osittain läpi massiivisten lakkojen saattelemana ja seuraavat hallitukset purkivat nekin muutokset, mitä oltiin tehty. Suomen velanotto ja tulot olivat lähes tasapainossa 2017, mutta pian sen jälkeen velkapato repesi.
2020 tuli Korona ja suuren kriisin saattelemana kansa kerääntyi lipun ympärille ja lipunkantajana toiminut Sanna Marin nousi rokkistaraksi ja hammasta purren piti natisevan hallituksen koossa läpi sulkujen ja rajoitusten. Rahaa jaettiin jokaiselle, joka osasi sitä pyytää. Piikki oli auki.
Vain kaksi vuotta myöhemmin kesken kuumimman koronapandemian Venäjä kiihdytti Ukrainan sotaa massiivisella hyökkäyksellä, Suomen teollisuus jätti miljardien investoinnit Venäjälle, kuihdutti kaupankäynnin ja valtio investoi miljardeja aseisiin. Sote hallintouudistus saatiin läpi ja rahat loppuivat jo ennen kuin alueet olivat toimintavalmiina.
2023 perustettu hallitus yritti sulkea velkapiikkiä ja lähes yleislakkojen kaltaisista vastatoimista huolimatta sai läpi muutoksia ja uuden budjetin, joka oli vain 12 miljardia alijäämäinen. Purra on ottanut Niinistön 90-luvun lamavuosien viitan päälleen ja kertonut jokaiselle jolla on korvat, että “Rahaa ei ole, eikä tule”. Suomalaiset eivät ole koskaan olleet yhtä rikkaita kuin nyt, mutta koko maa on kuin omissa hautajaisissaan. Harva näkee valoa tunnelin päässä ja ne jotka näkevät, sanovat että siellä tulee juna.
Saksalla oli 1945 ainakin se etu, että heillä ei ollut mitään ja kaikki piti rakentaa. Suomella 2024 on se taakka, että meillä on liikaa ja mitään ei voi rakentaa. Paras mitä me voidaan tehdä, on Thieliä mukaillen “Kick the can down the road and hope for miracle”.
Vai voimmeko tehdä muuta?
Hienoa, Karibu. Kun päättäjämme edes joskus pysähtyisivät ajattelemaan. He eivät tunnu tietävän kansalaisista, jotka joutuvat kaupassa miettimään mitä pystyvät tänään ostamaan. He joutuvat miettimään millä ruokkia pienet, jo velkaantuneet kansalaisensa, että heistä, edes osasta tulisi ahkeria osia koneiston rattaisiin useiksi vuosikymmeniksi. Suomen suurin ongelma on surkeat, todellisuudesta aika päiviä sitten etääntyneet päättäjät. Ja mikä surkeinta- tälle kehitykselle ei loppua näy.