Hyvä @Kasper_Mellas , silmäilin Inderesin Mandatum-yhtiöraporttia.
Siitä puuttuu Inderesin tyypillisen yhtiöraportin mukaiset Tuloslaskelma-, Tase- ja Yhteenveto-sivut. Ne olisivat ainakin minulle hyödyksi, ettei tarvitsisi erikseen ryhtyä väsämään omaa analyysiä ennusteineen.
Saatteko jatkossa täydennettyä yhtiöraporttianne em. sivuilla, kun Mandatum on vieläpä Inderesin yhtiöasiakas?
Mikähän mahtaa olla Mandatumin Enento-omistuksen tilanne? Saxo-omistusta kommentoitiin tässäkin osavuosikatsauksessa, mutta Enentosta en muista mainitun nyt hetkeen.
Näissä omistuksissahan on ollut alunperin sama tavoitetila, eli irtaantuminen, mutta nyt tuo Saxo on ollut vaan tiedottamisessa mukana.
Itse tulkisten tilannetta näiden (Saxo) molempien osalta niin ettei nyt ole oikea hetki tehdä mitään liikkeitä. Enentosta irtaantuminen onnistunee helposti kunhan yleinen talouden kehitys lähtee jossain vaiheessa taas parempaan suuntaan.
Enentostakin tippuu osinkoja ihan tasaisesti nytkin (2.9% div. yield) joten en näe tässä mitään kiirettä Mandatumin kannalta.
Mandatumin eilen 13.8 raportoima Q2-liikevoitto oli selvästi odotettua korkeampi, mikä selittyy osin poikkeuksellisten erien tukemalla sijoitustoiminnan- ja riskihenkivakuutuksen tuloksella. Pääanalyytikko Antti Saari käy videolla tarkemmin läpi yhtiön tuoretta tulosta ja laajempaa sijoitustarinaa.
Yhteevetosivu Mandatumin raportilta löytyy, ja se sisältää tiiviin tuloslaskelman sekä muita olennaiseksi katsoamiani tunnuslukuja. Laajan tuloslaskelman mallintaminen on hyvin haasteellista, enkä rehellisesti sanottuna ole keksinyt miten tuon tulolajikohtaisen mallinnuksen (palkkiotulos/riskihenkivakuutuksen tulos/sijoitustoiminnan tulos/muu tulos) saisi konvertoitua järkevästi “normaalin” tuloslaskelman muotoon. Liikevoiton osalta lopputulema on kuitenkin sama.
Tasemallinnuksen tuominen on toki mahdollista, mutta kovin haastavaa kun esimerkiksi muutokset vakuutusmatemaattisissa oletuksissa heiluttavat IFRS:n mukaista vakuutusvelkaa. Tämän takia olen tyytynyt mallintamaan vain Solvenssi 2 -taseen kehitystä, joka määrittää konsernin vakavaraisuusvaatimuksen ja jakokelpoisen pääoman.
Indersin raporteista tuttu “Yhteeveto”-sivu taas ei oikein Mandatumin kohdalla toimi, sillä perinteiset EV-pohjaiset arvostuskertoimet ovat käyttökelvottomia eikä vakuutusyhtiön kassavirtaa ole mielekästä mallintaa.
Toki jos mieleesi tulee jotain tiettyjä tunnuslukuja, joita haluat raportille lisättävän, niin lupaan harkita vakavasti näiden lisäämistä tuohon nykyiseen yhteenvetosivuun.
Mandatum Asset Managementin (MAM) kasvusijoitusstrategia on tehnyt sijoituksen kasvuyhtiö Integrataan. Sijoituksella tuetaan Integratan kansainvälistymistä ja teknologiaratkaisujen kehittämistä. Kyseessä on MAM Growth Equity II -rahaston kolmas sijoitus.
MAM Growth Equity -strategia keskittyy skaalautumisvaiheessa oleviin suomalaisiin ja pohjoismaisiin kasvuyhtiöihin. Se osallistuu poikkeuksellisiin kasvutarinoihin olemalla aktiivinen omistaja sekä tarjoamalla osaamista, verkostoja ja joustavaa kasvupääomaa yhtiöille, joilla on toimivaksi todetut liiketoimintamallit ja kunnianhimoinen johto.
Integratan visiona on tehdä älykästä tulevaisuutta henkilöstö- ja palkkahallinnon huipulla. Se on vuonna 2008 perustettu henkilöstö- ja palkkahallinnon älytalo, joka tuo humaanit HR-teknologiat asiakkaidensa arkeen. Asiantuntijoiden, automaation ja analytiikan avulla yritys antaa asiakkailleen aikaa keskittyä ydintoimintaansa. Integrata on pystynyt kasvattamaan liikevaihtoaan kannattavasti keskimäärin yli 25 prosenttia vuosina 2020–2023. Yhtiön liikevaihto oli 18,4 miljoonaa euroa vuonna 2023 ja se työllistää noin 200 henkilöä.
“Tuo humaanit HR-teknologiat asiakkaidensa arkeen. Asiantuntijoiden, automaation ja analytiikan avulla yritys antaa asiakkailleen aikaa keskittyä ydintoimintaansa.” - Kuulostaa tosi “humaanilta”
Juu osaan vain aavistaa kuinka vaikeaa Mandatumia on mallintaa Inderesin tyypilliseen mallinnusmuottiin (tuloslaskelma, tase jne.). Sampon kohdalla olette kuitenkin tässä pitkälti onnistuneet, ja tuloslaskelman puolella jopa eriteltynä segmenteittäin (mm. segmenttikohtaiset tulokset ennen veroja).
Tuo raporttinne Ennusteiden yhteenveto -sivu esitetään vain konsernitasolla, mutta oletan, että se koostuu laatimistanne ennusteista ns. liiketoiminta-alueittain, ehkäpä Mandatumin segmenttiraportoinnin mukaisesti (ks. alla olevan linkin pdf:n sivu 33).
Raportissanne olette lyhykäisesti kuvailleet sanallisesti ennustemuutoksianne ja operatiivisia tulosajureita osittain myös liiketoiminta-alueittain, mutta näin raporttinne innokkaana lukijana olisi todella mukavaa todentaa esim. liiketoiminta-alueittaiset (pidemmän aikavälin) ennusteenne myös numeraalisessa muodossa.
Raportistanne puuttuvaa Tase-sivua kaipaan lähinnä ennusteidenne mukaisen oman pääoman määrän vuotuisen kehityksen osalta, minkä avulla voisi hahmottaa Mandatumin oman pääoman tuottotasoa ja trendiä silleen pidemmällä aikavälillä.
Raportistanne puuttuvalla Yhteenveto-sivulla tarkoitan sitä tyypillisen raporttinne viimeistä taulukkosivua ennen raporttienne Vastuuvapaus ja suositushistoria -sivua.
Tällä hetkellä mallinnus perustuu pitkälti tulolajikohtaiseen mallinnukseen (palkkiotulos/riskihenkivakuutuksen tulos/sijoitustoiminnan tulos/muu tulos). Toki seuraan asiakassegmenttikohtaista kehitystä, mutta tämän osalta haasteena ainakin toistaiseksi on, että vertailuluvut eivät ole vertailukelpoisia yhtiön muutettua segmenttien rakennettaan.
Tämä on varsin relevantti toive, otetaan mukaan seuraavaan raporttiin Kunhan keksin ensin, että mitä omaa pääomaa tässä on järkevintä käyttää. Vakuutusyhtiöt ovat siinä mielessä erikoisia, että näillä on kolme eri tasetta (FAS/IFRS/Solvenssi 2), joissa kaikissa omat varat määritellään eri tavoin.
Olisiko IFRS kansainvälisesti kaikista vertailukelpoisin, varsinkin kun Mandatum käsittääkseni itse laskee oman pääoman tuoton IFRS:n mukaiselle omalle pääomalle?
FAS ei toimi kansainvälisessä vertailussa kovinkaan hyvin ja Solvency II:n ymmärtäminen vaatii aika paljon panostusta…
Vertailukelpoisin se ehdottomasti on. Solvenssi 2 -taseen mukaiset omat varat myös sisältävät muita instrumentteja kuin perinteistä omaa pääomaa, kuten Tier 2 -lainoja sekä CSM:ää (käytännössä tulevaisuudessa odotettujen voittojen osuus vakuutusvelasta). Näin ollen tuo IFRS:n mukainen ROE lienee järkevin vaihtoehto ja kuvaa paremmin liiketoimintaan sijoitettuja varoja.
Kaltaiselleni olisi ideaalia lukea Inderesin näkemyksellistä analyysiraporttia, ml. pidemmän aikavälin numeraaliset ennusteet, kutakuinkin saman sisältöisenä kuin Mandatum on päättänyt raportoida, ml. segmenttiraportointi, mikä sisältää sekä tulolajikohtaiset ja segmenttikohtaiset tulokset että myös hoidossa olevat asiakasvarat segmenteittäin. Uskoakseni yhtiön raportointitavalla on perusteltuja syitä, kuinka yhtiön eri liiketoimintojen kehitystä tulisi seurata, ennustaa tai verrata esim. yhtiön asettamiin taloudellisiin tavoitteisiin.
On selvää, että kuvailemani ideaali analyysiraportti ennusteineen ei ole käytännössä mahdollista, etenkään pidemän aikavälin ennusteiden väsäämisen osalta. Näin ollen pähkäilin, että olisiko mahdollista, että Inderes esittäisi nykyisen tulolajikohtaisen Ennusteiden yhteenveto -sivun lisäksi sen tavanomaisen Tuloslaskelma-sivun, missä olisi eriteltynä segmenttikohtaiset tulokset ennen veroja ja niin eespäin.
Minua ei haittaa vaikka yhtiötä työkseen seuraavan, erinomaisen tietotaidon omaavan analyytikon, eli Kasperin ennusteet menisivät alkuun reippaasti pieleen, eteenkin kun ottaa huomioon Mandatumin lyhyt aika itsenäisenä pörssiyhtiönä.
Otaksun, että Inderesin analyysiraportissa Tuloslaskelma-sivun esittäminen helpottaa myös sekä Tase (IFRS) -sivun että Yhteenveto-sivun esittämistä.
Lopuksi Kasperille kiitokset erinomaisesta Q2’24 yhtiöhaastattelusta. Siinä käytiin asioita läpi monipuolisesti mm. tulolaji- ja asiakassegmenttikohtaisesti.
On tämä ilman muuta mahdollista, en vain ole toistaiseksi nähnyt tässä analyysin laadun kannalta lisäarvoa järkevien vertailulukujen puuttuessa. Jatkossa tämä voisi kuitenkin olla hyvä tuoda raportille mukaan.
Kiitos palautteesta! Tänne foorumiketjuun voi myös laittaa toivekysymyksiä toimitusjohtajalle joita sitten harkinnan mukaan poimin mukaan kvartaalihaastatteluihin.