Clas Ohlsonin heinäkuun luvut
wkr0006.pdf (368,6 Kt)
Tässä on Artulta tuore yhtiörapsa Tokmannista.
Tokmanni julkaisee Q2-tuloksensa perjantaina 16. elokuuta noin klo 8.00. Laskimme ennusteitamme hiljattaisen tulosvaroituksen jäljiltä. Loppuvuosi vaikuttaa yhtiön ja muun vähittäiskaupan kannalta haastavalta, kun yksityinen kulutus on jatkunut valikoivana ja halpakaupoille kriittistä matalaa hintapistettä uhkaa nostaa syyskuun ALV-kannan nosto. Toistamme lisää-suosituksen osakkeen tuotto-odotuksen säilyessä houkuttelevana, mutta laskemme tavoitehintamme 13,0 (aik. 15,0) euroon haastavan markkinaympäristön vauhdittamien ennustemuutosten jäljiltä. Mielestämme Tokmannin osake tarjoaa syklin yli katsovalle sijoittajalle tarpeeksi houkuttelevan tuotto-odotuksen lyhyen aikavälin markkinahaastavuuksien vastapainoksi.
Yhtiön oma ohjeistus taitaa olla hieman yläkanttiin?
Osakkeenomistajan on syytä käydä toisinaan paikan päällä tarkistamassa, missä kunnossa liiketoiminta on. Tänään paremman puoliskon kanssa Ylöjärven Citymarketissa käydessä päätimme poiketa myös tsekkaamassa Tokmannin omistaman entisen Villen kaupan, joka sijiaitsee tien toisella puolella. En ole kyseisessä kaupassa käynyt kuin joitain yksittäisiä kertoja aiemman omistajan aikana.
Tokmannin ja Villen kaupan yhdistyttyä samaksi liiketilaksi kyseessä on jo varsin kunniakkaan kokoinen tavaratalo. Tokmannin käyttötavaran esillepano on siisti, halpakaupalle epätyypillisesti jo sisääntulon lähettyvillä ensimmäinen myyjä tervehti iloisesti ja ensivaikutelma oli siis varsin mukava. Asiakasvirta näytti sekä parkkipaikan autojen että kaupassa liikkuvien ihmisten määrän osalta yllättävänkin vilkkaalta. Ei mitään Kylmäkosken kaltaista hulinaa (viittaus aiempaan viestiini), mutta selvästi vilkkaampaa kuin mihin Tampereen myymälöissä on tottunut. Ensimmäinen negatiivinen havainto oli osassa kauppaa ollut ihan jäätävän kamala haju. Ei siis sellainen 1990-luvun ketjuntumattomista halpahalleista tuttu tunkkaisuus, vaan pikemminkin saman aikakauden röttelöissä sijaitsevilta kirppareilta tuttu löyhkä.
Varsinaiselle elintarvikeosastolle tultaessa ensimmäisenä vastassa oli hedelmät ja vihannekset. Valikoima vaikutti kohtuullisen suppealta, moni tuotteista oli parhaat päivänsä nähneitä ja hedelmäpusseissa oli mistään biohajoavista vaihtoehdoista turha unelmoida.
Kaupan valttikorttina on ollut palvelutiski, jonka kerrotaan palvelevan edelleenkin seitsemänä päivänä viikossa. Kuulostaa jonkinlaiselta kilpailuedulta, kun yleensä nuo tiskit ovat sunnuntaisin kiinni. Kala- ja lihatarjonta vaikutti olevan ihan ok, mutta hieman yllätyksekseni tarjonta todellakin rajoittui siihen, eli sen enempää kaupan omia salaatteja tai muitakaan vastaavia valmistuotteita ei ollut tarjolla. Jos kauppa haluaa profiloitua nimenomaan palvelutiskillä, luulisi tuollaiseen panostuksen olevan itsestäänselvyys.
Pakattujen elintarvikkeiden osalta huomiota kiinnitti, että kauppa on sinällään odotetusti muuttunut tavanomaiseksi Tokmannin elintarvikeosastoksi. Aiemmin vahvasti näkynyt paikallisuus on saanut väistyä tieltä pois. Samalla katosi persoonallisuus.
Summa summarum. Tien toisella puolella oleva Citymarket on tällä hetkellä remontissa, jonka johdosta palvelutiski on siellä nyt suljettuna ja asiakaskokemus muutenkin hieman vaillinainen. Mutta kunhan tuo remppa valmistuu, minun on todella hankala ymmärtää millä Tokmanni aikoo elintarvikepuolen kilpailussa menestyä kyseisellä kauppapaikalla.
Catmandoo-brändin promoamista tässä tiedotteessa: Tiedotteet – Tokmanni
Laadukkuutta, selkeyttä, käytännöllisyyttä sekä rentoa kaupunkityyliä, joka toimii eri tilanteissa ja kestää aikaa ja elämää. Erityisesti tällaista tarjoaa suomalaisten suosikkivaatettajiin lukeutuva Tokmanni Catmandoo-brändiltään jatkossa. Suomessa laajalti tunnettu kotimainen brändi siirtyi Tokmannin omistukseen viime vuonna, ja markettimuodistaan tuttu Tokmanni lanseeraa parhaillaan itse Suomessa suunnittelemaansa Catmandoo-miestenvaatemallistoa. Syksyllä myyntiin on tulossa myös talviseen säähän sopivia jalkineta. Catmandoon avulla Tokmanni nostaa profiiliaan etenkin miestenvaatemarkkinoilla.*
Bangladeshissakin tilanne kai selkiytymään päin, sikäli mikäli väliaikainen hallitus pitää pakan koossa. Monella vaate-alan toimijalla on siellä tuotantoa, jaoinkin jo Lindex-ketjussa tämän jokin aika sitten, käykää lukemassa sieltä tiivistelmä, jos kiinnostaa. Vaikka Tokmanninkin vaatteita Suomessa suunnitellaan niin tuotantomaa on varsin usein joku Bangladeshin tapainen: Lindex ja muut Bangladeshissa toimivat vaatejätit huolestuivat – varautuvat toimitushäiriöihin kriisimaassa | Kauppalehti
Nyt selvisi miksi marginaalit ovat supistuneet.
Edit: onneksi tilaaminen ei onnistunut; hyvä siis että Tokmannin verkkokauppa ei toimi.
Tuo verkkokauppa on kyllä yllätyksiä täynnä. Joskus ihmettelin hintoja kassalla, mutta siellähän vähennettiin alennukset kahteen kertaan, ja päälle vielä alekoodin tarjoukset. Hinnat muuttui sitten tähän tapaan, ja perille tuli:
Alkoi siinä määrin kiinnostamaan tuo valmistusmaa, että yritin googletella ja katsella tuotekohtaisia tietoja. Hyvin on onnistuttu valmistusmaa peittämään. Viime vuonna Tokmannin kuitenkin viestitti, että se on aikeissa lisätä tuotantoa Bangladeshissa:
Täältä löytyy Tokmannin omien merkkien vaatteet valmistavat tehtaat. Mikä on muuten aika hienosti tehty Tokmannilta vastuullisuuden ja läpinäkyvyyden osalta! Bangladeshissa 23/160 tehdasta.
Läpinäkyvyydestä sen verran, että 79% tuotteista tulee kotimaiselta tavarantoimittajalta lue jobbarilta ja tällä “kierretään” sitä vastuullisuutta kun ei itse osteta suoraan siltä ei auditoidulta tehtaalta, mutta samaa tekee eräs iso päivittäistavarakauppakin…vastuullisuus on muotia, mutta se tahtoo pienentyä hinnan mukana…
Asia toki tulee koko ajan enemmän läpinäkyväksi, ja hyvä niin.
Tämän takia vastuullisuudesta kiinnostuneiden kannattaakin seurata Scope 1:n lisäksi Scope 2 ja 3 mukaisia päästöjä
Vastuuillisuudesta sen verran, että jos vaate ei ole kestävä ja muuten pitkään käyttöön soveltuva, se ei ole myöskään vastuullinen. Itseäni ei kamalasti kiinnosta kuinka vastuullisesti vaikkapa Keskon, Ässän tai Tokmannin omien merkkien bokserit tai sukat on valmistettu, koska kun tuotteet eivät kestä pitkäaikaista käyttöä, ne eivät myöskään ole ympäristötietoisen kuluttajan valintoja.
Tosiasiat hyväksyen ymmärrän se, että kaikki ketjut tulevat aina kilpailemaan hinnoilla. Ja eurolla saa euron tuotteen. Mutta sellaista “Pirkka parhaat” -henkisiä tuotesarjoja kaipaisin kyllä myös vaatepuolelle, jossa hypättäisiin sinne premium-luokkaan ja käytäisiin sitten sen sisällä hintakilpailua niissä rajoissa kuin se realistisesti on mahdollista. Halpakaupassa tuo kieltämättä on omilla tuotemerkeillä vielä vaikeampi rasti kuin muissa kaupoissa.
Tokmanni avaa Click shoesin Jyväskylän Forumiin.
Kirjottelin Kaupan liiton tänään julkaisemasta katsauksesta pätkän toiseen ketjuun:
Laitetaanpa tänne uusintana @Arttu_Heikura :n tulosennakon tekstiosuus huomisaamua varten, jottei keltään jää huomaamatta lähestyvä Q2-katsaus. Varsinaista tulosennakkotaulukkoa ei tainnut olla, koska Artun raportti ilmestyi 8.8. Lukuja voi jokainen tarkemmin tutkia raportista tai yhtiösivuilta, jossa on myös tuo Pinpointin konsensus, kunhan ensin täydentää omat ennusteensa siihen, tosin se ei taida olla ihan ajan tasalla!?
Tokmanni kertoi tulosvaroituksen yhteydessä Q2:n operatiivisia ennakkolukuja ja siten raportoitujen lukujen lisäarvo jäänee tavanomaista vähäisemmäksi. Liikevaihto kasvoi Q2:lla 33 % vertailukaudesta 422 MEUR:oon, pääosin Dollarstore-yritysoston tukemana. Liikevoitto puolestaan asettui 27,8 MEUR:oon, mikä vastaa 6,6 % liikevaihdosta. Segmenttikohtaisia lukuja yhtiö ei avannut, mutta arviomme mukaan kasvu on ollut Suomen toimintojen osalta vaisuhkoa. Toisaalta yhtiön mainitsema myöhästynyt kevät on koitellut myös Ruotsia, mikä ilmenee myös kilpailija Rustan raportoimista luvuista. Tämä lisäksi kannattavuuskehitystä on painanut kohonneet rahtikustannukset, mihin käsityksemme mukaan lukeutuu Q1:n aikana järjestettyjen Suomen satamalakkojen aiheuttamat lisäkustannukset. Kokonaisuudessaan Q2:n operatiiviset luvut olivat odotuksemme mukaiset, mutta tulosvaroitus sekä kommentit loppuvuoden näkymistä saivat meidät ottamaan varovaisemman kannan ennusteidemme kanssa. Odotamme oikaistun osakekohtaisen tuloksen olleen 0,24 euroa. Seuraamme raportilla segmenttitason lukuja, sillä toistaiseksi näkyvyys Dollarstoren liiketoimintaan on ollut rajallinen ja haastavasti ennustettavissa. Lisäksi kiinnitämme huomiota johdon antamiin kommentteihin markkinasta ja kilpailutilanteesta sekä Tokmannin näkymästä loppuvuoteen, sillä uudenkaan ohjeistuksen saavuttaminen ei mielestämme ole selviö.
Kiitos @Arttu_Heikura taulukosta
Tuossa tosiaan vielä ennustetaulukko. Vaikka päärivit onkin tiedossa, niin vielä saadaan jännittää osakekohtaista tulosta ja segmenttikohtaisia tietoja!
Jätin konsensuksen tarkoituksella pois koska vaikuttaa siltä ettei kaikki analyytikot ole kerenneet päivittämään ennusteita uuden ohjeistuksen mukaiseksi.
KESKEISTÄ TOISELTA VUOSINELJÄNNEKSELTÄ 2024
KESKEISTÄ KATSAUSKAUDELTA TAMMI-KESÄKUU 2024
TOKMANNI-KONSERNIN TOIMITUSJOHTAJA MIKA RAUTIAINEN
Asiakkaat harkitsevia tiukassa taloustilanteessa
Vaisu kulutuskysyntä heijastui toisen neljänneksen myyntiin ja tulokseen sekä Suomessa että Ruotsissa. Asiakkaiden luottamus omaan talouteen oli edelleen matalalla tasolla, mikä näkyi vertailukelpoisten asiakasmäärien laskuna ja pienentyneenä keskiostoksena. Lisäksi kevätsesonki alkoi myöhässä emmekä onnistuneet kirimään kiinni menetettyä myyntiä touko-kesäkuun aikana. Koko konsernin myyntikatemarginaali oli hyvällä tasolla ja kiinteät kulut pysyivät hyvin hallinnassa.
Toisella neljänneksellä Tokmanni-konsernin liikevaihto kasvoi 32,5 % ja oli 422,5 milj. euroa Dollarstore-yrityskaupan tukemana. Konsernin vertailukelpoinen liikevaihto laski 2,4 % (+1,0 %). Päivittäistavaroiden myynti kasvoi 1,3 % ja sen osuus kokonaismyynnistä oli 53,7 %. Vertailukelpoinen myyntikatemarginaali oli 36,7 % (36,1 %). Vertailukelpoinen liikevoitto oli 27,9 milj. euroa (28,5).
Dollarstore ja Tokmanni tulevat hyötymään merkittävästi hankinnan, oston ja jakelun mittakaavaeduista. Yhdessä pystymme tarjoamaan asiakkaillemme Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa yhä paremman ja optimoidumman tuotevalikoiman sekä halvemmat hinnat. Vaikka talous- ja markkinatilanne ovat juuri nyt haastavia, on Dollarstore laajentumisemme keihäänkärki nykyisillä ja mahdollisilla uusilla markkinoilla. Tokmannin kasvun arvioimme tulevan päätuoteryhmistä ja vertailukelpoisen myynnin kasvusta.
Tokmannin ja Dollarstoren integraatio etenee suunnitelmien mukaisesti. Kesäkuun loppuun mennessä saavutetut synergiaedut olivat vuositasolla jo 9,9 milj. euroa. Tavoitteemme on saada vuoden 2025 loppuun mennessä yli 15 milj. euron vuosittaiset synergiaedut. Jatkamme hyvää työtä ostojen yhdistämiseksi konsernitasolla. Ruotsissa ja Tanskassa keskitymme laajentumisen lisäksi konseptin kehittämiseen esimerkiksi tuotevalikoimaa laajentamalla. Tavoitteena on houkutella uusia asiakasryhmiä Dollarstoren asiakkaiksi sekä vahvistaa tarjontaa nykyisille asiakkaille.
Arviomme mukaan arvonlisäveroasteen nousu Suomessa syyskuun alussa hidastaa kulutuskysynnän vahvistumista. Tämä vaikuttaa luonnollisesti toisen vuosipuoliskon myynnin kasvuodotuksiin. Toisen vuosipuoliskon aikana keskitymme myynnin ja asiakasmäärien kasvattamiseen Tokmannin ja Dollarstoren integraation lisäksi.
TULOSOHJEISTUS VUODELLE 2024
Tulosohjeistus vuodelle 2024 (päivitetty 23.7.2024)
Vuonna 2024 Tokmanni-konserni arvioi liikevaihdon olevan 1 650-1 730 milj. euroa. Vertailukelpoisen liikevoiton arvioidaan olevan 98-118 milj. euroa.
Aiempi tulosennuste vuodelle 2024 (julkaistu 13.2.2024)
Vuonna 2024 Tokmanni-konserni arvioi liikevaihdon olevan 1 660-1 760 milj. euroa. Vertailukelpoisen liikevoiton arvioidaan olevan 110-130 milj. euroa.
LEHDISTÖ- JA ANALYYTIKKOTILAISUUS
Tokmanni-konsernin toimitusjohtaja Mika Rautiainen ja talousjohtaja Tapio Arimo esittelevät katsausta analyytikoille, sijoittajille ja tiedotusvälineille julkaisupäivänä klo 10.00. Esitys pidetään englanniksi. Linkki suoraan webcast-lähetykseen löytyy alta ja osoitteesta Sijoittajat – Tokmanni. Tallenne esityksestä on saatavilla yhtiön internetsivuilla tilaisuuden jälkeen.
Mika Rautiainen pystyy kyllä syyttämään ihan pokalla Tokmannin laahaavasta ja mollivoittoisesta menosta ulkoisia tekijöitä, kuten asiakkaiden nuukailua ja säätä.
Foorumillakin on nostettu esiin aika monia epäkohtia, joilla ei ole mitään tekemistä köyhien asiakkaiden tai auringon paisteen kanssa. Mm.:
-Nuhjuiset kauppapaikat (oliko muuten Tornion liikekiinteistö, johon valui sadevedet sisään, paikallinen Tokmanni?)
-Pääsääntöisesti asiakaspalveluun kykenemätön henkilökunta
-Epäonnistunit omni-channel-ostokokemus
-Halpakauppa ilman halpoja hintoja…?
Jonkinlainen itsekritiikki olisi tervettä johtamista, jos ei meno tyydytä.
Kaupan ala on omalla kohdallani siitä poikkeuksellinen, että henkilökohtainen näkemykseni sen tulevaisuudesta ja menestystekijöistä on jotain täysin muuta kuin mihin monien sijoittajien odotukset kohdistuvat tai mistä näillä foorumeilla puhutaan.
Ajattelen, että paradigman muutos on hyvin todennäköinen. Kaupan alalla on suuria kysymyksiä, joihin toimijat eivät käytännössä ota useinkaan kantaa – mutta ovat silti kehityskulkuja, joiden toteutumisen todennäköisyys on korkea, ja jopa välttämätön.
Ylikulutus on kaupalle ehkä vaikein aihe. Lähes kaikissa kategorioissa globaali tuotanto on suurempaa kuin koskaan. Esimerkiksi vaatteissa tuotetaan 100 miljardia vaatekappaletta 8 miljardille ihmiselle. Ihan oikeastiko uskomme, että volyymit eri tuoteryhmissä vielä tästäkin kasvavat? Että esimerkiksi Suomessa nykyisen 38 vuotuisen vaatekappaleen ostamisen sijaan ostamme joskus 45 vaatetta per henkilö? Markettimuodin näkymä ei minusta näytä hyvältä.
Kaupan vaiettu rakennemuutos, jota perinteinen kauppa ei tällä hetkellä monetisoi, vaan menettää tämän vuoksi otetta asiakkaistaan. Kaupalla on strateginen haaste, miten osallistua kaupan suuriin rakenteellisiin ja nopeammin kasvaviin trendeihin, esimerkiksi osallistumiseen tuotteiden elinkaaren jatkamiseen (käytettyjen tuotteiden kaupan ja kasvavan vertaisvaihdannan, lainaamisen, korjaamisen arvoketjut). Kaupan nykyiset ERP-järjestelmät, varastoautomaatiot tai muutkaan prosessit eivät tue osallistumista mihinkään näistä. Jos kauppa ei ole tässä mukana, joku muu vie kasvavimman osan bisnestä. Nyt näin tapahtuu kiihtyvässä määrin, kun second handin ns korvausasteet kasvavat (eli osuus 2nd hand -ostoista, jotka korvaavat kokonaan uuden ostamisen).
Markkinapaikkaistumisen trendi jatkuu, eikä sille näy loppua. Jokainen toimijat etsii suorinta mahdollista tietä loppukuluttajan luo ja välikäsien poistaminen on bisneksessä selvä tavoite ihan kaikkialla. Esimeriksi maahantuojat ja myymälöiden kulurakenteet ohittavilla markkinapaikoilla (esim nopeasti kasvavat Shein ja Temu) on kilpailuetua myös lainsäädännöllisesti, sillä ovat monien vastuiden osalta vapaamatkustajia. Tätä kehitystrendiä tukee myös teknologia, mutta toisaalta sitä tulee jäähdyttämään kiristyvä globaalin krääsärallin sääntely.
EU-alueen regulaatio. Komissio edistää digitaalista tuotepassia määrätietoisesti. Kun se ajan yli valtavirtastaistuu, kovin isku tulee alimpiin hintakategorioihin ja kaikenlaiseen krääsään. Tokmannilla on keskimäärin noin 35 % myyntikatemarginaali, johon monet käyttötavarakategoriat kontribuoivat huomattavasti korkeammilla luvuilla, esim vaatteissa helposti 60-70%. Eli digitaalinen tuotepassi tulee vaikuttamaan juuri käyttötavaran retailin korkeimpien myyntikatemarginaalien tuoteryhmiin, kuten esimeriksi tekstiilit ja monet käyttöesineet, joissa myös private laber -tuotteiden osuus on korkea.
Nukkuva pääoma ja kiertotalous eri osissa arvoketjua. Ihmisillä on kaapeissaan tavaraa enemmän kuin koskaan. Kiertotalouden valtavirtaistuessa kuluttajien tavaratase voi lähteä paremmin liikkeelle ja secondary-markkinat kasvavat. On ennustettu, että esimerkiksi z-sukupolven ostovoiman kasvaessa käytetyn tavaran markkina moninkertaistuu 2030 mennessä. Secondhand-markkinapaikoilla ja -toimijoilla on myös kasvava määrä dataa ja lähes valmis koneisto, mikä mahdollistaa ajan yli uniikin positioitumisen, jos alan toimijat haluavat laajentaa uuden tavaran kauppaan ns hydribikulutuksen mallilla.
Eivät nämä kaikki kehityskulut välttämättä toteudu, mutta kaikille näille on merkittäviä todennäköisyyksiä jossain muodossa toteutua.
Ps. Ohessa Kaupan liiton tuore tilasto halpakaupan kasvusta (halpakaupan käppyrässä mukana 33 alan toimijaa). Itse en usko halpakaupan kehityksen jatkuvan lineaarisesti tästä tulevaisuuteen.
Analyytikon kommentit Tokmannin Q2-tulokseen liittyen.