Tällä viikolla tulee PCE-inflaatiodataa tammikuulta. Tämä lasketaan siis vähän eri tavalla, kuin kuluttajahintaindeksi CPI jota julkaistaan rivakammin.
Odotuksissa on 0,4 % kuukaustason nousu, mikä annualisoituna veisi inflaation taas yli 2 % tason.
Oma näkemykseni: Tammikuu-transitory kun vuosittaiset hinnankorotukset iskevät. Markkina jo ohitti olankohautuksella CPIn kanssa. Vasta jos vauhti jatkuu helmikuussa alkaa markkinaa kiinnostamaan.
EU on byrokratian ja sääntelyn maailman valtias. Olisi kiire sen sijaan ryhtyä miettimään, miten yritysten kilpailukykyä muuta maailmaa kohtaan saataisiin parannettua luomalla yhteistyömahdollisuuksia EKP:n rahoittamana. Euroopassa on osaamista, kuten sanoit. Mutta kun täällä yritys tekee liikevaihtoa miljardin, niin vastaava tekee jenkeissä 10 tai 50. Miksi ihmeessä me syödään McDonaldsissa tai juodaan kahvia Starbucksissa?
Tästä aiheesta oli muuten ihan hyvää keskustelua rahapodissa, jossa ETLA:n Aki Kangasharju vieraana. Euroopan maiden sisäinen hinta- ja investointikilpailu on ajamassa Suomen entistä ahtaammalle.
Kaupallisten kiinteistöjen sektorilla on kytenyt kriisin poikanen jo parin vuoden ajan. Raju korkojen nousu ja toimistojen käytön vähentyminen etätyön takia iskee sijoittajiin. Tämä taas osuu heitä rahoittaneisiin pankkeihin.
Ilmiö näkyy Suomessakin: katsokaa vaikka Cityconin osakekurssia! Ruotsissa kiinteistöjättejä on pulassa.
Yhdysvalloissa etenkin pienet pankit ovat alttiita vaaralle niiden rahoittaessa paljon CRE-lainoja.
Viranomaiset kuitenkin seuraavat tilannetta silmä kovana…
Ei ole mikään salaisuus, miksi optimismi on lisääntynyt. Lokakuun alimmillaan inflaatio on jatkanut viilenemistä, vaikka taloustiedot ovat edelleen positiivisia. - Tämä on mahdollistanut Federal Reserve -pankin ujouden
mikä on johtanut toiveisiin koronleikkauksista. Osakkeita painaneet Treasury-tuotot ovat laskeneet.
Fed alkaa jo tarjoilemaan kolmea koronlaskua tälle vuodelle - jossain jo arvailtiin, ettei ennen US pressan vaaleja tehtäisi yhtään. Tilanne elää varmasti kohti kesää…
Kauppalehden pääkirjoitus Punaisenmeren tilanteesta, joka ei ole maksumuurin takana.
Punaisenmeren jumi on taloudellisessa mielessä ongelma myös Kiinalle. Kiina on jättänyt asian kuitenkin Yhdysvaltojen ja Britannian harteille. Kiina istuu aidalla ja katselee – aivan kuten se tekee Venäjän hyökkäyssodan suhteenkin.
Nykyisessä geopoliittisessa todellisuudessa asiat ovat toisin. Voi olla, ettei Punaisenmeren tapauksessakaan kielteisillä talousvaikutuksilla ole sellaista painoarvoa kuin voisi ajatella.
Brittiläisen teollisuusyrityksen Reckitt Benckiserin CEO kertoo, että Punaisenmeren hyökkäykset ovat vaikuttaneet “hieman” merirahtien hintoihin ja että he kuljettavat enemmän lentorahtina sekä jonkin verran toimitusajat ovat pidentyneet, koska laivat joutuvat kiertämään. Hänen kommenttiensa perusteella heidän yhtiöönsä vaikutukset eivät ole ainakaan vielä olleet niin valtavia.
Videolla on läjäpäin käppyrää, mutta tämä lienee informaatioarvoltaan herkullisimpia. Haastelin analyytikoita ja tiivistin 75 % Helsingin pörssin markkina-arvosta tähän kuvaan. Jos meidän suuret yhtiöt olisi kaikki arvoansoja, olisi indeksi luonnollisesti arvoansa.
Kuitenkin “vain” neljä firmaa noista on selkeästi tuotto-odotukseltaan kökköjä. KONE ei ole klassinen arvoansa, koska osake ei edes näytä halvalta. Mutta sen kasvu on kiven alla. Stora, Telia ja Nokia… uugh!
Fortum voi olla arvoansa, jos sähkönhinta matelee. Samoin Nesteestä en ole henk.koht. niin varma miltä kilpailu näyttää 10v päästä.
Mutta kaiken kaikkiaan jos ollaan mustavalkoisia kyllä / ei -logiikalla (tai sinipunaisia kuten tässä visualisoitu) niin isompi massa suurista firmoista on hyviä sijoituksia ja/tai yhtiöitä.
Pitkän aikavälin kasvunäkymät ovat vääjäämättä vähän vaimeat, kun Eurooppa on tärkein markkina-alue suurfirmoille. Kasasin nämä 2022/23 vuosikertomuksista.
Hesuli ei ole kasvupörssi, vaan kassavirtapörssi missä iso osa tuotosta tulee osinkojen muodossa. Tässä hahmottelua pitkän aikavälin tuottopotentiaalista, mikä näyttäisi olevan linjassa viimeisen 10 vuoden ja pidemmänkin aikavälin tuoton kanssa.
“Meanwhile, the services inflation remained unchanged at 3.4%. Core inflation, excluding volatile items like food and energy, held steady at 3.4% in January, remaining at its lowest level since July 2022. On a monthly basis, consumer prices rose by 0.4%, missing the market consensus of a 0.5% gain.”
On tämä makrovilkaisu erinomainen tuote, paljon mielenkiintoista dataa hyvin ymmärrettävässä asussa.
Osakeindeksit uusissa huipuissa USA:ssa, Euroopassa ja Japanissa. USA:n osakemarkkinoilla arvostukset ovat korkeimmalla. Keskuspankit eivät enää nosta korkoja, mutteivat toisaalta ole valmiit vielä laskemaankaan niitä. Helsingin pörssin yhtiöiltä odotetaan selkeää tuloskasvua lähivuosina. Tuloskaudessa enemmän negatiivisia kuin positiivisia tulosyllätyksiä.
Markkinavilkaisu-katsaus kokoaa yhteen dataa osake-, korko- ja valuuttamarkkinoilta. Lisäksi katsaukseen sisältyy raaka-ainemarkkinoilta kerättyä dataa. Tulemme lisäämään ja päivittämään aineistoa katsaukseen asteittain saamiemme kokemusten ja palautteiden perusteella. Palautetta voit jättää Foorumilla ketjussa Inderes.fi-sisällön kehitysideat tai ottamalla meihin suoraan sähköpostilla yhteyttä info@inderes.fi.
Ekonomistit eivät ole sitä mieltä, että vuonna 2024 olisi odotettavissa taantuma, ja ovat sen sijaan päätelleet, että vahvempi kestävämpi talousympäristö olisi nyt edessä.
Von Gerichin tviitissä tuodaan esille Espanjan ja Ranskan inflaatioluvut muistuttaen siitä, että koronlaskut on kaavailtu kesäkuulle, mutta…
Tämä on pakko olla hurja juttu, kun oli CAPS LOCKilla kirjoitettu ja oli huutomerkkikyltti.
Chicagon ostopäällikköindeksin laski merkittävästi ja oli alle odotusten. Lukema oli alhaisin sitten heinäkuun 2023.
Ilmeisesti Chicagon indeksi on suhteellisen seurattu, koska edustaa isoa ja laajaa joukkoa + Chicagon alue on merkittävä talous- ja teollisuuskeskus Yhdysvalloissa
Arvopaperissa maksuton juttu jossa käsitellään korkojen laskua. Juttu sisältää noin 8 minuutin mittaisen Markkinaraati-videon jossa aiheena suurvaltakilpailun talousriskit, Kiina-riski, Donald Trump ja korkojen lasku.