Tässä on Artun ajatuksia negarista.
Tuosta näkee hyvin kodintekniikan pidemmän aikavälin hintakehityksen:
Matalakatteisella ja hintatietoisella toimialalla hintojen nostaminen on melko haastavaa. Tätä trendiä on ajanut myös raaka kilpailu. Tuo toisaalta tarkoittaa myös sitä, että tuottajahinnat ovat myös laskeneet teknologian kehityksen myötä.
https://www.etu.fi/tietopalvelu/tilastot/kodintekniikan-kauppa.html
Tästä tulikin mieleen tarkistaa, niin Power Suomi oli viimeinkin julkaissut 2023 tilinpäätöksen kesälomien aikaan. Varsin maltillista liikevaihdon laskua (-4 %), mutta tulos tippunut rajusti.
Sanoisin että TEMU selittää jonkin verran laskua. Sieltä saa puoli-ilmaiseksi tilpehööriä mitä nämä liikkeet ovat ennen ostaneet ja myyneet eteenpäin korkeilla katteilla. Nyt myyvät suoraan länsimaisille kuluttajille. Oma hypoteesini: tilanne vain pahenee jatkossa. Vielä ehtii myydä kaikki osakkeet
Tuosta juuri näkee aiemmin kertomani parin - kolmen viime vuoden ajan hintojen nousun.
Se oli sitä inflaatiota. Ei siellä katteilla juhlittu, vaan valmistajat nostivat hintoja, pääosin koska komponenttien ja materiaalien hinnat sekä palkat nousivat. Siellä missä meno ei ollut notkeaa, joku teki tiliä ja toiset turskaa. Varsinkin nopeasti “vanhenevassa” kulutuselektroniikassa homma on hyvin julmaa - jos tavara jää käsiin hinta joustaa todella nopeasti.
Reilusti yli 100 tuntia olen käyttänyt Verkkiksen seuraamiseen 10 vuoden aikana. Vuosikertomukset luettu, osarit kuunneltu, yhtiökokouksessa käyty, firman ohjeistukset laitettu omalle tietokoneelle muistiin ja analyysit luettu. Tämän palstan mielipiteet, arvaukset, ennustukset, esille nostetut pankkien suositukset ja tavoitehinnat huomioitu. Plussat ja miinukset kattavasti analysoitu.
Mikä on lopputulos? : )
Verkkiksen piti olla lähes kaikkien ammattilaisten mukaan miljardin euron liikevaihtoa kohti kulkeva kasvuyhtiö, joka valloittaa Suomen markkinaa ja maksaa samalla varmaa, kasvavaa osinkoa. No, tänään kaikki tuo sanahelinä on pelkkää huumoria ja elämme ihan eri todellisuudessa.
Isoa tappiota, punaisella olevaa riviä kun tässä ihastelen Nordnetin osakesalkussa, muistutan taas itselleni: se mitä tänään puhutaan ja kirjoitetaan jostain yhtiöstä, on pelkkä arvaus, seuraavan kvartaalin sääennuste. Vuoden päästä voi kaikki olla taas toisin ja sitä ei kukaan etukäteen tiedä.
Tuo inflaatio on kaiken lisäksi hyvin maltillista moneen muuhun tuoteryhmään verrattuna. Ei siellä yksikään toimija ole arvoketjussa retteliksi pistänyt katteiden puolesta
Kyllähän kodinelektroniikka markkinalla käytännössä mahdotonta saada kilpailuetuja pitkässä juoksussa. Lyhyellä aikavälillä voidaan saavuttaa hyvän kulurakenteen ja kuluttaja mielteisen sentimentin ja hyvän markkinan vetämänä kohtuullista marginaalia. Tätä toimialaa leimaa hintasensitiivisyys, joka on kiristetty äärimmilleen ymmärrettävistä syistä. Vähittäiskaupan alasta tämä on mitä todennäköisimmin vähiten voittoja tuottava ala. Korjatkaa, jos olen väärässä. Olen sitä mieltä, että on ollut absurdia analyytikoilta odottaa Verkkokauppa.comin jatkavan vahvaa kasvua, kun selkeitä kilpailuetuja ei ole olemassa kuten esimerkiksi lemmieläin markkinassa. Voi olla, että verkkis alkaa tekemään taas tulosta, jos esimerkiksi Power tai Gigantti supistaa myymäläverkostoa kannattamattomista paikoista tai pieniä kilpailijoita poistuu kokonaan, mutta kestävä tilanne ei sekään ole. Markkinalle tulo suhteellisen helppoa, koska kuluttajat juoksee hinnan perässä missä halvinta sama tavara on. Asiakasuskollisuus alhainen, sama tilanne autokaupoissa. Kaikki toimii äärimmäisen syklisesti ja kestäviä kilpailuetuja ei oikeastaan ole. Liiketoiminta tuottaa hyvin BKT:ta ja makselee palkkoja työntekijöille, johtoryhmälle, vuokranantajille ja tavaran toimittajille, mutta omistajat nuolee miltein aina pitkässä juoksussa näppejään.
Eikö Verkkiksellä pitäisi olla juuri verkkokauppuutensa vuoksi valtava kilpailuetu? Ei Amazoniin, mutta kivijalkaketjuihin. Siis kun n. viidensadan miljoonan liikevaihto tehdään 4 myymälän kuluilla. Gigantti pääsee samaan liikevaihtoon pitämällä yllä 42 myymälän verkostoa. Powerilla on 41 myymälää.
Tuo on tavallaan totta. Verkkiksellä on ollut ainakin alhaisempi kulurakenne kuin kilpailijoilla. Toki voisi argumentoida, että oheismyynti kärsii, koska harvoin ostetaan ylimääräistä/heräteostosta verkkokaupasta jolloin yksittäisestä asiakkaasta saavutettava voitto on alhaisempi ja myyntimix huono. Päätuotteet sisältää usein todella alhaisen katteen ja toimii usein sisäänheittona jolloin toivotaan asiakkaan ostavan myös muuta kylkeen.
Myös tunnettavuus kärsii, kun myymälöitä ei näy katukuvassa. Nopeat “tarvitsen nyt tuon tuotteen” ei toimi verkkiksen kanssa, vaikka nopea on toimitus, mutta nopeammin saa lähi myymälästä.
Uskoisin, että tässäkin liiketoiminnassa omnikanavaisuus on valttia, vaikka kulurakenne kärsiikin.
Ei tässä toimialassa kukaan edes 3% EBIT:tiä väännäkään Suomessa.
Tuossa kommenttia tuloksesta:
Verkkiksen verrokki Komplett raportoi Q2-tuloksessaan tänä aamuna markkinan jatkuneen haastavana myös Ruotsissa ja Norjassa. Myynti – 6 %. Suomen tapaan markkinaa oli värittänyt hintakilpailu, jonka johdosta myyntikate-% laski prosenttiyksiköllä. Tämä on luonnollista, kun maissa toimii samat hintavetoiset kilpailijat kuin Suomessa. Ainakin Verkkis on puhunut, että Gigantti ja Power on vetänyt hintakilpailua ja Verkkis on joutunut tulla perässä. Tulos luonnollisesti pakkasella, mutta kulujen hallinnassa onnistuttiin selvästi paremmin kuin Verkkokauppacomilla.
Samaan aikaan Pohjoismaissa toimiva BHG (entinen Bygghemma), kodin parannukseen ja sisustamiseen keskittyvä verkkokauppa kertoi liikevaihdon laskeneen 22 % ja markkinan jatkuneen haastavana. Näillä on kuitenkin jotain rakenteellisia järjestelyjä meneillään, joten orgaaninen lasku oli 13,5 %.
Yhteenvetona: harkinnanvarainen kulutus ei ole näyttänyt merkkejä parantumisestaan erityisesti erikoiskauppojen osalta vielä Q2:n aikana.
Verkkiksen operatiivista tulosta onkin käsitelty, mutta taseen käsittelyä ei ole tehty. Verkkiksen tase on ollut aina melko velkainen, mutta se on todella velkainen. Osinko keskeytettiin taseen vahvistamiseksi, mutta herää kysymys riittääkö se vai tarvitaanko osakeanti?
Arttu Heikkura on tehnyt uuden yhtiöraportin Verkkiksestä.
Verkkokauppa.comin Q2-suoritusta väritti haastavan markkinaympäristön kirittämä ankara hintakilpailu, jonka johdosta tulos painui pakkasen puolelle ja yhtiö joutui antamaan negatiivisen tulosvaroituksen. Laskimme lähivuosien ennusteitamme markkinaympäristön jatkuessa haastavana, ja arviomme mukaan loppuvuoden tulosta tulee painamaan mm. kustannuspaineet. Osakkeen tuotto/riski-suhde näillä asetelmilla vaikuttaa silmäämme heikolta, jonka johdosta toistamme vähennä-suosituksen. Laskemme tavoitehintamme 2,0 (aik. 2,4) euroon suhteellisesti merkittävien ennustemuutosten ajamana.
Tase tosiaan velkaantui alkuvuodesta 2022. Siihen asti Verkkokauppa on käytännössä aina ollut nettovelaton.
Tänä päivänä velkaisuus ei ole mitenkään kovin huolestuttavalla tasolla (Q2’24 lopussa nettovelka/käyttökate n. 2x vs. kipuraja ~3-5x), mutta jos tähän yhdistetään nyt hankalan markkinan aikaan tappiota tekevä liiketoiminta niin eihän tuo taseasema kovin paljoa jätä liikkumavaraa esim. voitonjaolle tai yritysostoille. Leikattiin itseasiassa tämän vuoden osinkoennuste kokonaan pois ja odotetaan, että vasta 2025 tuloksesta jaetaan osinkoa seuraavan kerran. Huomionarvoista on se, että Verkkiksen kassassa pitää aina olla jonkin verran pääomaa, sillä sen avulla yhtiö saa tavarantoimittajilta kassa-alennuksia ostoihin.
Tuo velkaisuus kuitenkin oikenee nopeasti, mikäli tulos kääntyy kasvuun. Samaan aikaan yhtiö maksaa kvartaaleittain velkaansa pois. Mutta tilannetta pitää seurata, ja osingon jakamatta jättäminen pienentää velkaisuuteen liittyvää lyhytaikaista riskiä, sillä tänä vuonna tuloksen teko on meidän odotuksilla kiven alla.
Vaikka Verkkikselle ole ollut korollista velkaa vielä pitkään niin on sillä ollut aina aika alhainen omavaraisuusaste. Velat ovat ostovelkoja mutta velkoja nekin ovat - toki parasta velkaa kun toimittajat rahoittavat.
Ongelmaksi tämä muodostui mielestäni kuitenkin viime aikoina kun kannattavuus ei ole kääntynyt.
Kerrankin positiivisia uutisia liittyen Verkkikseen:
Rauta on nyt kuuma – Gigantti, Power ja Verkkokauppa.com takovat tietyissä tuoteryhmissä jopa vuoden suurinta myyntiää
Tuskin varmaan tulee muuttamaan kuitenkaan isoa kuvaa, mutta pientä toivoa antaa odotellessa parempia aikoja. Linkki maksu muurin takana, mutta ajatuksesta saa kiinni - Urheilukisat Telkkarissa kiinnostaa…
Mikä se positiivinen uutinen on? Verkkiksen kommentit kesän myynnistä olisivat haastatelluista kaikkein vaisuimmat oloiset (“Verkkokauppa.comin myyntijohtaja Pekka Litmanen vuorostaan kertoo, että heikon kuluttajaluottamuksen tuoneen vaihtelevuutta kesän myyntiin”). Joidenkin tuotteiden kysynnän lisääntymistä hehkutetaan, mutta vastapainoksi kerrotaan mitkä tuotteet eivät tee kauppaansa. Ja vuodenaikaan liittyvät kysyntäpiikit toistuvat vuodesta toiseen.
Artikkelin grafiikassa kerrotaan takavuosien myyntikehitykseen liittyen, että “Verkkokauppa. com kirii Giganttia myynnissä”. No jaa, miten kukin kirimisen ymmärtää. Verkkiksen kirimisen sijasta kyse on kuitenkin Gigantin myynnin sulamisesta.
Toissa päivänä oltiin julkaistu markkinalukuja kodintekniikan Q2:sta. Markkina laski 4 %, mikä oli täysin linjassa Verkkiksen raportoimaan ydinkategorioiden kehitykseen.
Temun ja Sheinin myynti vetää kotimaista kauppaa paremmin. Ruotsissa kodinelektroniikan verkkokauppa noussut nyt toista kvartaalia. Kirjoitin tästä kaupan yhteiseen ketjuun sillä ensimmäinen koskee lähes kaikkia toimijoita.