Jäi vielä vaivaamaan, mikä sektori korreloi negatiivisesti CRB indeksin kanssa. No, indeksinä tietysti Hesuli Samoin Kiinan pörssit. Jenkeissä health care ja consumer staples. Korona-aika 2020-2021 oli poikkeusaika, jolloin korrelaatio oli positiivinen.
Tässä on nyt kahdet kalenterit about samasta joukosta. Teemana ensi viikon tapahtumat tulosrintamalla.
Sitten Suomen kalenteri löytyy tästä:
Yllä olevassa viestissä on ensi viikon yhtiötapahtumat ja tässä on sitten nuo isoimmat makrotapahtumat:
https://x.com/KobeissiLetter/status/1814982514873634951
Pienenä vinkkinä, jos makrotalouden kuviot kiinnostavat, niin myös Kiina -ketjussa on hyviä nostoja. Omat nostoni siellä eivät ole kovin ihmeelliset, koska en sinällään makrokuvioiden(kaan) kuvioista kauheasti ymmärrä, mutta siellä useat ovat tuoneet kiinnostavia asioita esille hyvien kommenttien kera.
Näissä keskustelu on hiljaisempaa eikä nämä ole niin valtavia vaikuttavia maailmalla, mutta on näissäkin ketjuissa kiinnostavaa asiaa suhteellisen isoista toimijoista:
Russellin ralli? Nopeissa käänteissä kenelläkään ei ole vedenpitävää teoriaa, mitä tapahtuu ja tätä ihmeteltiin WSJ:ssäkin.
Joka tapauksessa, ihan viimeisen parin viikon aikana Russell2000 on tykittänyt, samalla kun SP500 on pakittanut hieman ja etenkin isot glamour-AI-osakkeet ovat suvainneet vetäytyä. Kenties pehmeä inflaatiodata ja kasvanut varmuus korkojen laskusta? Pienet yhtiöt kärsivät eniten korkojen noustessa, joten vastaavasti voisi olettaa lyödyn pienyhtiösektorin olevan myös hyötyjä korkojen laskiessa. Tätä näkemystä tukee myös se seikka, että korkojen laskusta hyötyvät pienpankit ovat raketoineet heinäkuun alusta alkaen. Korkeat korot kun lisää painetta kilpailla talletuksista, ja monien puskurina toimivat velkakirjaomistukset on kuralla korkeiden korkojen takia (velkakirjojen arvo laskee kun korot nousee, ja vice versa).
USA on tietysti USA, mutta jos sielläkin perinteisten alojen veijarit ja pienyhtiöt alkavat pärjäämään niin… Ehkäpä tännekin voisi jotain murua pudota uuden mantereen herkuista notkuvilta pöydiltä.
Pientä aamun pohdiskelua talouden viiveestä, kun luen viikonlopun analyysitarjontaa.
Kuinka kauan talouden ilmiöillä kestää lyödä läpi firmojen tuloksiin? Joskus yllättävän pitkään.
Esimerkiksi Helsingin pörssissä olemme kuluttajafirmoissa nähneet seuraavan onnen ja epäonnen vaihtelun: kun pandemia iski 2020, etenkin Verkkokauppa.comin tapaiset firmat hyötyivät kuluttajien pistäessä rahaa elektroniikkaan ja muuhun ehostamiseen. Toisaalta kulutuskrapula oli sitäkin kauheampi kuluttajien siirtäessä kulutusvimman pandemian väistyessä ravintoloihin ja lentämiseen. Samalla kun 2022 taloustilanne alkoi heikkenemään energiakriisin, korkojen nousun yms. myötä oli helppo odottaa, että jossain vaiheessa kulutuksen heikkous iskee näillekin aloille.
Nyt vasta 2024 Finnairiin heikkous iskee kunnolla, ja lopulta kuitenkin “yllättäen”.
Tai Nohon, Hesulin ravintolasijoitusyhtiön ja -operaattorin, osalta emme ole edes vielä nähneet heikkoutta muussa kuin osakekurssissa ja yökerhoissa (raporteissa siis, en käy niissä juuri enää itse havainnoimassa tunnelmaa ).
Tai muistelen, että useissa Varteissa ihmettelin 2022 meidänkin kotimaisten firmojen vahvuutta ja niihin laadittujen ennusteiden uhmaa. Talouden heikkous alkoi kuitenkin iskemään tuloksiin vasta 2023.
Asioilla kestää aikansa lyödä läpi firmojen tuloksiin.
Päivän Vartti tarjoilee katsauksen alkaneeseen tuloskauteen Yhdysvalloissa, mistä muutama nosto ketjuun.
SP500 tulosten odotetaan kasvavan noin 10 %. Yleensä (melkein aina) odotukset ylitetään, joten todellinen kasvu on todnäk. reilusti päälle kympin. Mikä tässä tuloskaudessa on merkittävää, on muunkin kuin Mag7-jengin pääseminen tuloskasvuun kiinni. Kuvaajassa mägit oranssilla (nettotuloksen %-muutos vuositasolla) ja SP500 ilman näitä. Huomatkaa, miten 2025 kasvu laaja-alaistuu.
Liikevoittomarginaalit… Näistä @musa_2 on kirjoittanut ketjuun vuosien varrella ansioikkaita huomioita.
Markkinan lempiosake NVIDIAn tulosennusteet: kasvu tulee rauhoittumaan! Kalenterivuonna 2027 enää 3 % tuloskasvua… Noh sinne on vielä pitkä matka. Tekoälyhype on saanut viime aikoina myös kritiikkiä. Esim. Goldman Sachsin strategit argumentoivat, että muutaman vuoden “biljoonainvestoinneille” ei löydy biljoonan dollarin ongelmaa ratkottavaksi. Yksistään viimeisen vuoden aikana megateknot ovat investoineet 360 miljardia dollaria capexiin (investointeja esim. datacentereihin) ja tuotekehitykseen, josta valtaosa tekoälyyn. Jotta tälle investoinnille saataisiin järkevä tuotto, pitäisi tulokset paisua kymmeniä ja kymmeniä miljardeja. NVIDIAlle avainkysymys tietenkin on nykyisen rautasyklin kesto kahdella tapaa: ajallisesti, ja mikä on normaali kysynnän taso?
SP500 perusfirma on arvostettu kuin mikäkin vähän parempi Hesulin mörnijä, mutta indeksin hinnoittelua kiskoo ylös teknologiasektori. Tekno-osakkeista maksetaan jo enemmän, kuin 2021. Enää teknokupla leijailee omissa sfääreissään.
Nordena pääanalyytikon tviitti Euriborista. Alitetaanko pian 3,5 prosenttia?
Tekoälybuumiin liittyen kysyin tänään Tietoevryn toimarilta (Tietoevry taitaa olla pohjoismaiden isoimpia it-palvelutaloja) tekoälyn vaikutuksesta asiakaskysyntään. Jos buumi olisi hervoton, luulisi sen näkyvän myös Tiedolla jonka kasvu oli orgaanisesti 1 % Q2:lla (alle inflaatiovauhdin siis). Kimmo Alkio kyllä puhui AI-prokkiksista mutta konkretia on vielä etäistä. Aiemmin haastattelussa kysyin myös asiakkaiden investointihalukkuuksista ja niitäkään ei vielä näy. Tietoevryssä kuitenkin tällainen pitäisi kaiken järjen mukaan näkyä, kun sen käsiparit toteuttavat asiakkaiden it-investointeja.
Lisäys: “alalta” löytyy poikkeuksiakin, koska katsoin juuri SAPin tulosta. Siellä pilvipalvelut porhaltavat +25 % kasvussa. Tämä poikkeaa amerikkalaisten juggernauttien kuten Salesforcen aneemisemmasta kasvusta vaikeassa ympäristössä.
Joitakin ajatuksia AI:sta ja IT-palveluista.
- Erittäin harva IT-palveluyhtiö saanee AI:sta poikkeuksellista kilpailuetua, kun kaikki kykenevät hyödyntävät yhtäaikaa. Ellei sitten tee asioita jotenkin todella isosti, erikoistuen, ja saa etumatkaa, mutta se lienee usean vuoden työn ja onnekkaan sattuman seuraus.
- Pörsin suuntaa arvioidessa, voi olla aika hyvin osuva arvaus, että kun AI-kupla poksahtaa, ja sehän voi tapahtua milloin vain, lienee varmaa, että indeksit kyykkää myös jenkkipörssissä.
- Filosofioiden; Olisko indekseille ja yleiselle kehitykselle jopa parempi, jos lainsäädäntö pakottaisi taas pilkkomaan monopoliasemassa olevat teknojätit?
Tekoälynhän voi nähdä koko IT-palvelusektorille joko valtavana uhkana (asiakkaiden palveluntarve vähenee ja omat kyvykkyydet paranevat tekoälyn myötä) tai mahdollisuutena (parhaimmillaan konsultin tehokkuus kasvaa valtavasti). Itse olen kallistunut enempi tähän jälkimmäiseen skenaarioon ja asetellut pelimerkit tämän mukaisesti.
Alla olevassa tviitissä kerrotaan, että Yhdysvaltojen talouden odotetaan menestyvän useimpia muita maailman talouksia paremmin vuosina 2024 ja 2025. Maan BKT:n ennustetaan kasvavan 2.6% vuonna 2024 ja 1.9% vuonna 2025.
https://x.com/KobeissiLetter/status/1815779842346074264
Sitten tällainen melkein “breaking”-tviitti, joita on usein, mutta en rikkoudu, koska olen lukenut Poika ja susi-tarinan.
Väitä, että tällä kertaa lamaa ei tule, kun korkoja lasketaan. Syynä mammuttimainen liittovaltion dollaritsunami, joka jatkuu ja jatkuu.
(En tiedä onko nämä jo jossain ketjussa, mutta laitetaan tänne)
Nouriel Roubini ja Stephen Miran julkaisivat eilen tutkimuksen siitä, miten jenkkien politisoitunut Treasury (Janet Yellenin johdolla) on vaikeuttanut Fedin taistelua inflaatiota vastaan. Lyhyesti, Treasuryn toimet ovat vastanneet useaa koronlaskua, samaan aikaan kun Fed on yrittänyt viilentää taloutta koronnostoilla.
Ja meille normaaleille ihmisille jotka eivät lue 32-sivuista PDF:ää rahapolitiikasta, hieman yli tunnin podcast:
MacroAlf on tehnyt tviittiketjun Kanadasta. No eihän se iso talous ole, mutta tviittiketju on kiinnostava ja siitä voi saada isompaakin kuvaa ajatellen pohdittavaa.
https://x.com/MacroAlf/status/1816089785020166608
Hyvin vähän taloustieteestä ymmärrän, mutta eikö noissa aiemmissa tapauksissa ole korkoja lähdetty laskemaan, koska taloustilanne on jo alkanut sulamaan alta? Eli se lama on jo ollut tulossa siinä vaiheessa kun korkoja on lähdetty laskemaan, eikä lama ole ollut seurausta korkojen laskusta?
Ja nykytilanteessa taas (USA:n) talous porskuttaa täysillä, mutta korkojen laskua mietitään, koska inflaatio on saatu kuriin?
kärjistetysti monetaarisen filosofian taustalla on säädellä inflaatiota politiikalla, keynesyläisyyden filosofia taas on säädellä suhdanteita finanssipolitiikalla.
Korkoja ei taideta tälläkään kertaa laskea sen takia, että inflaatio on saatu kuriin. Korkoja lasketaan jos joko a) inflaatio on vaarassa laskea liikaa (lähelle nollaa tai sen ali), tai b) talous osoittaa selviä viilentymisen merkkejä ja taantuman riski kasvaa. Jos inflaatio pysyy n. 2% tasolla ja talous käy ja kukkuu, niin korot jäävät tälle tasolle.
Päivän Vartissa juttua suuresta lähestyvästä pörssiromahduksesta, mitä kylläkään kukaan ei osaa ajoittaa mutta johon eräät obskyyrit arkaaniset salkunhoitajat varautuvat koko ajan. Kävin yhden sellaisen, Mark Spitznagelin “Musta joutsen” -rahastoa läpi ja mitkä hänen argumenttinsa ovat romahdukselle. Videolla mainittu Itävalta, Nietzsche ja Wagner eli mennään hyvin syvään päätyyn.
Arkisempia aiheita, joista pieniä nostoja ketjuun.
Olen ollut optimistinen, että hiljattain euroalueen talous lähtisi elpymään. Kuitenkin kesä- ja heinäkuiden ostopäällikköindeksidata antaa ymmärtää elpymisen olleen lomalla. Vaikka hintapaineita edelleen, pitäisi tällaisen heikkouden lanata tietä koronlaskuille.
Muutoin kävin läpi Teslan, Alphabetin, SAPin ja LVMH:n tuloksia. SAPista nostinkin jo tänne, ja amerikkalaisista löytyy juttua niiden ketjuissa. Kaiken kaikkiaan jäteiltä on tullut pääosin pehmeitä tuloksia, Tesla oli jälleen ihan vessa. LMVH kärsii Kiinan heikkoudesta.
Olen käyttänyt Euroopan luksusosakkeita löyhänä osviittana Kiinan kehityksestä, ja todellakin maan olemattoman heikko elpyminen näkyy ja tuntuu niissä.
Nordean fitnesspääanalyytikko on pistänyt pari kiinnostavaa tviittiä ulos.
1. Euriborista:
https://x.com/JanVonGerich/status/1816400301865242628
2. Väsyneestä Saksasta:
https://x.com/JanVonGerich/status/1816384121037377760
3. Ja Ranskan luottamusmittarista: